NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1205/2013
av den 26 november 2013
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1. Inledande
(1)
Den 28 februari 2013 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet).
(2)
Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som inlämnades den 15 januari 2013 av EU ProSun Glass (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av solfångarglas. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den nämnda produkten och om den väsentlig skada som detta resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.
(3)
Efter tillkännagivandet om inledande fick kommissionen information om att produkten hade definierats felaktigt i punkt 2 i tillkännagivandet om inledande. Därför offentliggjordes en rättelse av meddelandet om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3), där felet korrigerades.
(4)
Den 27 april 2013 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (4) att den inledde ett parallellt antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av solfångarglas med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning.
1.2. Registrering
(5)
En begäran om registrering av import av solfångarglas från det berörda landet togs emot tillsammans med klagomålet men drogs sedan tillbaka den 2 oktober 2013.
1.3. Berörda parter
(6)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och myndigheterna i Kina om inledandet av förfarandet. Alla berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Kommissionen underrättade också tillverkare i möjliga jämförbara länder om inledandet och erbjöd dem att delta.
1.3.1. Stickprovsförfarande
a) Stickprov avseende unionstillverkare
(7)
Undersökningen visade att unionsindustrin för närvarande består av sju aktiva tillverkare, varav två små och medelstora företag. I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av de fyra största unionstillverkarna av solfångarglas som kommissionen kände till innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av den likadana produkten under perioden 1 januari-31 december 2012. Unionstillverkarna i stickprovet stod för mer än 50 % av den totala tillverkningen i unionen. Kommissionen informerade de berörda parterna om förslaget till urval av unionstillverkare genom en notering i de handlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. Kommissionen skickade också en skrivelse till unionstillverkarna och informerade dem om förslaget till urval. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet.
(8)
Ett av de två mindre företagen visade intresse för att också tas med i stickprovet. Kommissionen beslutade att inkludera det företaget och ett annat företag i urvalet, eftersom det senare företaget hade en större andel av försäljningsvolymen än det första företaget och ta bort det företag som hade lägst försäljningsvolym från urvalet. Inga övriga synpunkter mottogs i fråga om det preliminära stickprovet. Därför lade kommissionen till två företag till det ursprungliga förslaget till urval och tog bort ett annat.
(9)
Efter kontrollbesöken beslutade kommissionen slutligen att avlägsna ett av de fem företagen i stickprovet, eftersom det företaget inte ansågs vara representativt för unionsindustrin. Framför allt var företaget i en inledningsfas (vilket inte var fallet för unionsindustrin i stort), och lönsamhetsutvecklingen skulle därför inte ha gett en rättvisande bild av läget för unionsindustrin.
(10)
Följaktligen valde kommissionen till slut ut ett stickprov på fyra unionstillverkare. Det slutliga urvalet motsvarar 79 % av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. Urvalet anses därför vara representativt för unionsindustrin.
(11)
Tre av de sju unionstillverkarna begärde med stöd av artikel 19 i grundförordningen att få vara anonyma. De hävdade att det var risk för att det skulle kunna få betydande negativa följder om deras identitet röjdes. Deras begäran undersöktes och befanns vara befogad. Med hänsyn till det begränsade antalet unionstillverkare beslutades det att man inte heller skulle avslöja identiteten på de unionstillverkare som inte hade begärt att få vara anonyma, eftersom detta oavsiktligt skulle kunna leda till att de andra tillverkarnas identitet röjdes. Identiteten på företaget Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (nedan kallat GMB/IF) är dock redan känd, eftersom företaget redan har offentliggjort att det är en av klagandena.
b) Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(12)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Fyra icke-närstående importörer besvarade det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, medan endast två importörer skickade in svar på det specifika frågeformuläret. Till följd av det låga antalet samarbetsvilliga importörer ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt.
c) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(14)
Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 januari 2012-31 december 2012, som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(15)
Tolv kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, som stod för mer än 95 % av den totala kinesiska exporten till unionen under den här perioden, lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet.
(16)
På grundval av de upplysningar som togs emot och i enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval på fem exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym av solfångarglas till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.
(17)
Alla berörda parter och de kinesiska myndigheterna informerades om förslaget till urval och uppmanades att lämna synpunkter. Efter att ha analyserat de mottagna synpunkterna, beslutade kommissionen att behålla det föreslagna urvalet av fem företag och samtliga berörda parter informerades om detta slutliga urval.
(18)
Därefter visade undersökningen att två av de exporterande tillverkare som hade tagits med i urvalet hade överdrivit sin exportförsäljning till unionen och därför hade tagits med i urvalet på felaktiga grunder. Efter att ha fått möjlighet att lämna synpunkter togs därför dessa båda företag bort ur urvalet. Kommissionen granskade företagens synpunkter och konstaterade att de inte avsiktligt hade lämnat felaktiga uppgifter och att de fortfarande skulle betraktas som samarbetsvilliga parter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen.
(19)
Efter det att dessa företag hade uteslutits övervägde kommissionen att lägga till en annan exporterande tillverkare. Eftersom de båda uteslutningarna gjordes i ett sent skede av undersökningen, fann man dock att detta inte var praktiskt genomförbart, då det riskerade att leda till att undersökningen inte kunde slutföras inom de lagstadgade tidsfristerna.
(20)
Det reviderade stickprovet av exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare av solfångarglas är därför följande:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, och närstående företag (nedan kallad Flat Glass Group).
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (nedan kallad Xinyi) och dess närstående handlare.
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd och närstående företag (nedan kallad Hehe Group).
(21)
Kommissionen korrigerade volymen på den totala exportförsäljningen av den berörda produkten från Kina efter det att den hade informerats om att två exporterande tillverkare hade överskattat exportförsäljningen (se skäl 18). Det slutliga urvalet motsvarar mer än 50 % av den totala exportvolymen till unionen av den berörda produkten under perioden 1 januari 2012-31 december 2012, enligt vad som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Urvalet anses därför vara representativt i fråga om exportvolymerna av solfångarglas till unionen från Kina.
d) Svar på frågeformuläret och kontrollbesök
(22)
Kommissionen sände frågeformulär till alla kinesiska exporterande tillverkare som hade begärt detta samt till unionstillverkarna som ingick i urvalet, de icke-närstående importörerna och deras intresseorganisationer samt användare som hade gett sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande.
(23)
Svar på frågeformuläret mottogs från fyra exporterande tillverkare i Kina, från alla utvalda unionstillverkare, från två icke-närstående importörer och från tolv användare.
(24)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag eller grupper av företag:
a)
Unionstillverkare
-
GMB/IF och andra företag som ska behandlas konfidentiellt
b)
Importörer
-
Vetrad NV, Nederländerna
c)
Användare
-
Sunerg Solar SRL, Italien
d)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Företagen i urvalet:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (nedan kallat Flat Glass Group),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd och Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (nedan kallat Xinyi Group)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., och Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (nedan kallat Hehe Group).
-
Företag som omfattas av individuell undersökning:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
e)
Tillverkare i det jämförbara landet
-
Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de kinesiska exporterande tillverkarna för det fall att marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen inte skulle beviljas, gjordes kontrollbesök på plats för att fastställa ett normalvärde på grundval av uppgifter från Turkiet som jämförbart land hos följande företag:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkiet
1.3.2. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(25)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2012-31 december 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1. Berörd produkt
(26)
Den produkt som omfattas av undersökningen (nedan kallad den berörda produkten) är solfångarglas bestående av härdat kalk-sodaplanglas, med en järnhalt på mindre än 300 ppm, en soltransmittans på mer än 88 % (uppmätt med AM1,5-spektrum 300-2 500 nm), en värmebeständighet på upp till 250 °C (uppmätt enligt EN 12150), en termochockresistens på Δ 150 K (uppmätt enligt EN 12150) och med en mekanisk hållfasthet på minst 90 N/mm2 (uppmätt enligt EN 1288-3) (nedan kallad den berörda produkten).
(27)
Den berörda produkten klassificeras enligt KN-nummer ex 7007 19 80.
(28)
Solfångarglas är en av komponenterna i tillverkningen av solcellsmoduler av kristallint kisel och solcellstunnfilmsmoduler för elproduktion samt plana termiska solfångare som genererar varmvatten.
2.2. Likadan produkt
(29)
Utredningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad, den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Turkiet, som betraktas som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen.
2.3. Invändningar gällande produktdefinition
(30)
En importör begärde att råglas för växthus skulle uteslutas från undersökningen, eftersom växthus använder glas av många olika storlekar medan solfångarglas endast tillverkas i vissa fasta storlekar. Dessutom överlämnade tillverkaren ett intyg som visade att delar av dennes import består av glas med en järnhalt på mer än 300 ppm. Det står därför klart att delar av importen av råglas för växthus inte ingår i denna undersöknings räckvidd.
(31)
En annan importör hävdade att det möbelglas den im porterar (används till glashyllor, inläggningar i paneler, bordsskivor, skjutdörrar, bänkskivor av glas osv.) har samma eller mycket likartade tekniska egenskaper som solfångarglas, men begärde att glaset skulle uteslutas från undersökningens räckvidd eftersom det har ett annat slutanvändningsområde. På grundval av de belägg som lämnades in förefaller dock merparten av det glas som importeras av importören inte ha alla de tekniska egenskaper som solfångarglas har enligt beskrivningen i skäl 26 ovan. Framför allt har sex typer av det importerade glaset en järnhalt som är avsevärt högre än 300 ppm, medan en typ av det importerade glaset har en järnhalt på mindre än 300 ppm, men deras soltransmittans är mycket lägre än de 88 % som krävs för att definieras som solfångarglas. Importören hävdade att även om dessa typer av glas inte uppfyller ett av de tekniska kriterierna för solfångarglas (se skäl 26 ovan), har de den grundläggande egenskapen för solfångarglas, dvs. de är av ”härdat kalk-sodaplanglas”. Kommissionen anser preliminärt att endast de typer av glas som anges ovan och som har alla de tekniska egenskaperna för solfångarglas ligger inom räckvidden för denna undersökning. Därför konstateras preliminärt att de typer av glas som anges ovan och som importeras av just denne importör ligger utanför räckvidden för denna undersökning.
(32)
Alla typer av råglas för växthus och möbelglas som kan ha liknande tekniska egenskaper som solfångarglas ingår emellertid fortfarande i räckvidden för den berörda produkten i detta skede, eftersom de skulle kunna användas som solfångarglas.
(33)
Importören hävdade också att flytglas bör uteslutas från produktdefinitionen, eftersom det framställs genom en annan tillverkningsprocess än valsat glas, vilket importören menar är den enda typen av solfångarglas. Eftersom flytglas i inredningsprodukter dessutom inte kan användas som ersättare för solfångarglasprodukter, hävdade importören att flytglas inte kan betraktas som likadan produkt och därför bör uteslutas från undersökningens räckvidd. Kommissionen anser preliminärt att flytglas inte kan uteslutas från undersökningens räckvidd, eftersom det har alla de tekniska egenskaper som anges i skäl 26 ovan. Dessutom visade undersökningen att flytglas mycket väl kan användas som solfångarglas och tillverkas både av unionsindustrin och av de kinesiska exportörerna. Därför konstateras det preliminärt att flytglas även i fortsättningen ska ingå i undersökningens räckvidd.
3. DUMPNING
3.1. Marknadsekonomisk status
(34)
Vid antidumpingsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(35)
Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:
1.
Företagens beslut återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande, och kostnaderna reflekterar marknadsvärdena.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(36)
Tio samarbetsvilliga företag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsformuläret för sådan status inom de fastställda tidsfristerna. I enlighet med artikel 2.7 d i grundförordningen gjordes en kontroll av marknadsekonomisk status för de företag som ingick i stickprovet samt av det företag som hade beviljats individuell undersökning (se skäl 48 nedan).
(37)
Det gjordes alltså en bedömning av marknadsekonomisk status för följande fyra företag eller grupper av företag.
-
Företagen i urvalet
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (nedan kallat Flat Glass Group),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd och Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (nedan kallat Xinyi Group),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., och Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (nedan kallat Hehe Group).
-
Företag som är föremål för individuell undersökning
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (nedan kallat Henan Yuhua).
(38)
Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen i fråga alla uppgifter som inlämnats i ansökningar om marknadsekonomisk status.
(39)
När det gäller närstående parter ska kommissionen undersöka om gruppen av närstående företag som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. I de fall där ett dotterbolag eller annat närstående företag till sökanden i Kina är direkt eller indirekt inblandat i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten utförs utredningen av marknadsekonomisk status följaktligen för varje företag för sig samt för företagsgruppen i sin helhet.
(40)
Därför undersöktes ansökningar om marknadsekonomisk status för fyra exporterande tillverkare (företagsgrupper) som bestod av elva juridiska enheter.
(41)
Under undersökningen fastställdes det att ingen av de fyra exporterande tillverkarna (företagsgrupperna) som ansökte om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyllde samtliga kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(42)
Tre exporterande tillverkare kunde inte visa, vare sig individuellt eller som grupp, att de hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och de uppfyllde därför inte kriterium 2 för marknadsekonomisk status.
(43)
Dessutom kunde ingen av de fyra exporterande tillverkarna, vare sig individuellt eller som grupp, visa att de inte omfattades av väsentlig snedvridning till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Därför uppfyllde dessa företag eller företagsgrupper inte kriterium 3 för marknadsekonomisk status. Alla fyra exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare drog fördel av program för förmånlig skattebehandling.
(44)
Dessutom uppfyllde en av dessa exporterande tillverkare inte kriterium 3 på grund av att flera företag inom gruppen trots den dystra ekonomiska situationen fick betydande finansiering under (och före) undersökningsperioden till räntesatser som under normala omständigheter i en marknadsekonomi enbart skulle ha beviljats ekonomiskt sunda företag. En annan grupp av exporterande tillverkare misslyckades också med att uppfylla kriterium 3 på grund av att företag inom gruppen köpte naturgas till ett reducerat pris från en statligt ägd leverantör.
(45)
Kommissionen underrättade de berörda företagen, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen avseende marknadsekonomisk status och gav dem möjlighet att inkomma med synpunkter.
(46)
De synpunkter som framfördes föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat. Efter det att kommissionen hade hört medlemsstaterna i enlighet med artikel 2.7 c, underrättades alla sökande individuellt och formellt den 13 september 2013 om kommissionens slutliga bedömning av deras respektive ansökningar om att beviljas marknadsekonomisk status.
(47)
Ingen av de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyllde samtliga kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen, varför deras ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs.
3.2. Individuell undersökning
(48)
En av de två exporterande tillverkare som till en början ingick i urvalet men som sedan uteslöts (se skäl 18) - hade begärt individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen för det fall att företaget inte skulle tas med i urvalet. Efter det att tillverkaren uteslutits från urvalet och med hänsyn till att det redan hade gjorts ett kontrollbesök för att bedöma den marknadsekonomiska statusen (se skäl 37 ovan), konstaterades det att det inte skulle bli orimligt betungande att bevilja detta företag en individuell undersökning. Ingen annan exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hade begärt en individuell undersökning.
3.3. Normalvärde
3.3.1. Val av jämförbart land
(49)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett normalvärde skulle fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Om det inte gick att hitta något lämpligt tredjeland, skulle normalvärdet i stället fastställas på grundval av unionspriser i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Innan kommissionen valde att använda unionspriser, skulle den undersöka alla möjligheter att välja ett lämpligt jämförbart land.
(50)
De berörda parterna uppmanades att lämna synpunkter på valet av jämförbart land och användningen av unionspriser.
(51)
Synpunkter mottogs från China Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-Crafts (den kinesiska handelskammaren för import och export av lätta industriprodukter och hantverksprodukter, nedan kallad CCCLA), från en icke-närstående importör och från två kinesiska exporterande tillverkare, som samtliga ifrågasatte användningen av unionspriser för att fastställa normalvärdet. Turkiet och Indien föreslogs som lämpliga jämförbara länder.
(52)
För att undersöka alla alternativ för att välja ett lämpligt jämförbart land hade kommissionen under tiden identifierat elva tredjeländer med marknadsekonomi som kunde tillverka solfångarglas och hade på grundval av offentlig information uppmanat 24 företag i de länderna att samarbeta med kommissionen. Länderna var följande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudiarabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Turkiet och USA.
(53)
Enligt kommissionens uppgifter är det, bortsett från Kina och unionen, endast Indien och Turkiet som tillverkar den likadana produkten. För att göra en ordentlig bedömning av huruvida Turkiet och Indien var lämpliga jämförbara länder analyserade kommissionen uppgifterna om den likadana produkten och närmare bestämt antalet tillverkare, den inhemska marknadens storlek, importens storlek och betydelsen av handelshinder och andra hinder i de båda länderna. Det var emellertid endast ett företag från Turkiet som trädde fram och var villigt att samarbeta med kommissionen, trots att kommissionen gjorde flera försök att upprätta samarbete även med tillverkare i Indien.
(54)
Turkiet är ett tredjeland med marknadsekonomi. Den likadana produkten omfattas av en tull på 3 %, med behandling som mest gynnad nation. Tullunionen mellan Turkiet och EU innebär att de bilaterala tullsatser som tillämpas är 0 %. Det verkar inte förekomma några andra tullar eller andra betydande icke-handelsrelaterade hinder för den likadana produkten.
(55)
Enligt den turkiska samarbetsvilliga tillverkaren är denna tillverkare det enda företag som tillverkar den likadana produkten i Turkiet. Företaget har en betydande produktion och säljer den likadana produkten både på export och på den inhemska marknaden. Exportvolymen är större än den mängd som säljs inom landet.
(56)
Trots att det inte finns några handelshinder eller andra, icke-handelsrelaterade hinder, förekom det så gott som ingen import av solfångarglas till den turkiska marknaden under undersökningsperioden. Samtidigt bekräftade kommissionens undersökning att den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet gjorde en rimlig, men inte överdriven, vinst under undersökningsperioden.
(57)
Mot bakgrund av detta och med hänsyn till den information som finns tillgänglig i detta skede av undersökningen har Turkiet preliminärt valts som jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.
3.3.2. Normalvärde
(58)
Eftersom alla ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs, bestämdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.
(59)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten i Turkiet till oberoende kunder var representativ. Det konstaterades att den turkiska samarbetsvilliga tillverkarens likadana produkt såldes i representativa kvantiteter på den turkiska hemmamarknaden jämfört med den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet.
(60)
Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den turkiska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför.
(61)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(62)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(63)
För de produkttyper som inte var lönsamma konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den turkiska tillverkaren plus försäljnings-och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de av den turkiska tillverkarens produkttyper som är lönsamma.
(64)
Eftersom det inte användes någon beläggningsteknik för de solfångarglas som tillverkades i Turkiet under undersökningsperioden och inget av de turkiska solfångarglasen tillverkades med en flytglasprocess, förekom ingen försäljning av flera produkttyper på den turkiska inhemska marknaden. Normalvärdet för de produkttyper som inte såldes i Turkiet under undersökningsperioden, men som exporterades från Kina till unionen, måste därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen konstrueras på grundval av den turkiska jämförbara tillverkarens tillverkningskostnader plus ett rimligt belopp för försäljning, allmänna och administrativa kostnader och vinst. Kostnaden för beläggning och för flytglasprocessen baserades på uppgifter från unionsindustrin.
3.4. Exportpriser
(65)
Exportpriserna grundades i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
3.5. Jämförelse
(66)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.
(67)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(68)
På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, exporttullar och provisioner gjorts när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten.
3.6. Dumpningsmarginal
(69)
För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes det vägda konstruerade normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Turkiet med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, såsom anges i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(70)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet och den tillverkare som beviljats individuell undersökning på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Turkiet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för varje motsvarande typ av den berörda produkten, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(71)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet.
(72)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Därför bedömde kommissionen samarbetsviljan i Kina genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med den totala volym av kinesisk export till unionen som rapporterats i klagomålet (se skäl 15 ovan).
(73)
Samarbetsviljan är stor, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgör mer än 80 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Därför fastställdes den återstående dumpningsmarginal som ska tillämpas på alla övriga exporterande tillverkare i Kina till en nivå som motsvarade den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de samarbetsvilliga tillverkarna i urvalet.
(74)
Följande preliminära dumpningsmarginaler fastställdes, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företagets namn
Preliminär dumpningsmarginal
Företagen i urvalet
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Företag med individuell dumpningsmarginal
Henan Yuhua
31,9 %
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och för vilka ett genomsnitt för urvalet ska tillämpas
79,8 %
Alla övriga företag
86,2 %
4. SKADA
4.1. Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(75)
Den likadana produkten tillverkades av åtta tillverkare i unionen under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.
(76)
All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som lämnades i klagomålet, makroekonomiska uppgifter från unionsindustrins intresseorganisation (Glass for Europe) och svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Eftersom solfångarglas importeras till unionen under tullnummer 7007 19 80 - Annat - laminerat säkerhetsglas, som omfattar andra produkter som inte är föremål för den aktuella undersökningen gick det inte att använda Eurostat för att fastställa importvolymer och importvärden. Importvolymer och importvärden baserades på uppgifter som lämnats av klaganden och av unionsindustrins intresseorganisation. När så var möjligt dubbelkontrollerades uppgifterna mot svaren på frågeformuläret. På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 21 734 000 m2 under undersökningsperioden.
(77)
De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 79 % av den totala försäljningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 10 ovan).
4.2. Fastställande av den relevanta unionsmarknaden
(78)
Undersökningen visade att ingen del av unionstillverkarnas tillverkning var avsedd för företagsintern användning.
(79)
Vid denna undersökning behöver det alltså inte göras någon särskild analys av företagsintern försäljning.
4.3. Förbrukningen i unionen
(80)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av alla unionstillverkares totala volym unionstillverkning på unionsmarknaden minus deras export plus deras import från Kina och import från övriga tredjeländer. Som anges i skäl 76 baserades unionens förbrukning på uppgifter som lämnats av klaganden och unionsindustrins intresseorganisation (Glass for Europe) och som, när så var möjligt, dubbelkontrollerats mot de uppgifter som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret.
(81)
Unionens förbrukning utvecklades på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukningen i unionen (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Unionens totala förbrukning
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(82)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionens totala förbrukning med 49 % mellan 2009 och undersökningsperioden, men minskade under undersökningsperioden jämfört med 2011. Sammantaget ökade unionens förbrukning av solfångarglas väsentligt under undersökningen jämfört med 2009 års nivå. Detta beror främst på den ökade förbrukningen av slutprodukter, särskilt solmoduler (se skäl 142 nedan).
4.4. Import från det berörda landet
4.4.1. Volym och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet
(83)
Den dumpade importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Importvolym (1 000 m2) och marknadsandel
2009
2010
2011
UP
Importvolym från Kina (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Marknadsandel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(84)
Under skadeundersökningsperioden ökade den dumpade importvolymen av den berörda produkten till unionen avsevärt, med hela 596 %. Detta ledde till att marknadsandelen ökade väsentligt för den dumpade importen av den berörda produkten till unionen. Importens marknadsandel ökade från 6,1 % till 28,7 %. Sammantaget ökade den dumpade importen av den berörda produkten från Kina väsentligt i både volym och marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden.
(85)
Ökningen av den dumpade importen från det berörda landet var betydligt större än ökningen i unionens förbrukning av den berörda produkten och de likadana produkterna. De exporterande tillverkarna kunde alltså dra mycket större fördel av den ökande förbrukningen i unionen och kunde i hög grad förstärka sin ställning på marknaden.
4.4.2. Priser för den dumpade importen från det berörda landet och prisunderskridande
(86)
Det genomsnittliga priset på den dumpade importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Importpriser (euro/m2)
2009
2010
2011
UP
Kina
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Källa:
Klaganden och de kinesiska exporterande tillverkarnas svar på frågeformuläret
(87)
Det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten sjönk under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset sjönk med 27,2 %, från 6,02 euro/m2 2009 till 4,38 euro/m2 under undersökningsperioden.
(88)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de utvalda unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med justeringar uppåt, dvs. kostnader för tullklarering, hantering och lastning. Dessa justeringar innebär en prisökning med 7-15 %, beroende på produktkontrollnummer.
(89)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskilt produkttypnummer för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna i enlighet med skäl 88 ovan och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 10,6-26,7 % av priserna för unionstillverkarna för den dumpade importen av den berörda produkten.
4.5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(90)
I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och index som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(91)
Som förklaras i skälen 7-8 ovan användes ett stickprov för undersökningen av den eventuella skada som vållats unionsindustrin.
(92)
För skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen analyserade de makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden på grundval av de uppgifter som unionsindustrin lämnat för alla unionstillverkare. Kommissionen analyserade mikroekonomiska indikatorer på grundval av svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(93)
I denna undersökning bedömdes följande makroekonomiska indikatorer: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.
(94)
Följande mikroekonomiska indikatorer bedömdes: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
4.6. Makroekonomiska indikatorer
4.6.1. Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(95)
Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 4
Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
Produktionsvolym (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Kapacitetsutnyttjande
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Källa: Klaganden och unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(96)
Unionsindustrins tillverkning ökade under skadeundersökningsperioden i linje med förbrukningen. Tillverkningen nådde en topp 2011 och minskade sedan med 30 % under undersökningsperioden. Mot bakgrund av den stora ökningen i förbrukningen, ökade unionsindustrin sin tillverkningskapacitet under skadeundersökningsperioden med 40 %. Trots den högre produktionsnivån sjönk dock unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 5 procentenheter, eftersom unionsindustrin hade ökat sin tillverkningskapacitet på grund av den stora efterfrågan, till 40 % under undersökningsperioden.
(97)
Även om unionsindustrin ökade sin kapacitet för att tillgodose en ökad förbrukning, ökade unionsindustrins tillverkning långsammare än förbrukningen och, efter att ha ökat betydligt under de första tre åren av skadeundersökningsperioden, minskade kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden, vilket sammanföll med en ökad marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet.
4.6.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
(98)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Försäljningsvolym och marknadsandel
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Marknadsandel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(99)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins försäljningsvolym med 12 %. I förhållande till förbrukningsökningen på 49 % innebar detta dock att unionsindustrins marknadsandel minskade från 90,2 % 2009 till 67,7 % under undersökningsperioden, dvs. en betydande minskning på 25 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning ökade betydligt mindre än den dumpade importen från det berörda landet. Därmed kunde unionstillverkarna inte dra full nytta av den ökande förbrukningen och deras marknadsandel minskade följaktligen under skadeundersökningsperioden.
4.6.3. Tillväxt
(100)
Unionsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som tillverkning och försäljning men framför allt av marknadsandelen. Trots ökad förbrukning under den analyserade perioden ökade unionstillverkarnas marknadsandel inte i samma takt som förbrukningen. Unionsindustrins marknadsandel minskade under perioden medan importvolymen ökade. Under samma period ökade marknadsandelen för importen från Kina med 366 %. Det faktum att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation.
4.6.4. Sysselsättning och produktivitet
(101)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Sysselsättning och produktivitet
2009
2010
2011
UP
Sysselsättning - heltidsekvivalenter (HTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivitet (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Källa: Klaganden och unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(102)
Sysselsättningen ökade med överlag 52 % mellan 2009 och undersökningsperioden. Ökningen skedde emellertid under perioden fram till 2011, då den nådde en topp på 932 heltidsekvivalenter (FTE), för att därefter minska till 857 FTE under undersökningsperioden. Produktiviteten förblev förhållandevis stabil under perioden 2009-2011. Detta beror delvis på den höga automatiseringsgraden i tillverkningen av den likadana produkten, vilket kräver få anställda. Under undersökningsperioden minskade emellertid antalet anställda med 24,4 % jämfört med 2011, till följd av att tillverkningen minskade med cirka 30 % under samma period.
(103)
Sysselsättningen minskade därför i linje med utvecklingen för unionens tillverkning av den likadana produkten under undersökningsperioden.
4.6.5. Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(104)
Alla dumpningsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. Med tanke på volymen av och priserna på import från det berörda landet, kan inverkan på unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek anses vara betydande.
(105)
Eftersom detta är den första antidumpningsundersökningen av den berörda produkten är återhämtningen från tidigare dumpning inte relevant i bedömningen.
4.6.6. Mikroekonomiska indikatorer
(106)
Såsom anges ovan i skäl 92 analyseras de mikroekonomiska faktorerna på grundval av svaren på de frågeformulär som lämnats in av unionstillverkarna i urvalet. För de flesta unionstillverkarna i urvalet var 2009 det år då de gjorde sina första investeringar och började tillverka den likadana produkten. Samtliga indikatorer som analyseras nedan påverkas således avsevärt av denna inledningsfas under 2009. För att visa tendenserna utan den snedvridande inverkan av inledningsfasen hos företagen i urvalet visas även index från 2010.
4.6.7. Priser och faktorer som påverkar priserna
(107)
De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7
Genomsnittliga försäljningspriser i unionen
2009
2010
2011
UP
Genomsnittligt försäljningspris på unionsmarknaden (euro/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Tillverkningskostnad per enhet (euro/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(108)
Försäljningspriserna per enhet föll stadigt under skadeundersökningsperioden, men prissänkningarna var särskilt markanta under undersökningsperioden, då de minskade med 7,9 % jämfört med 2011, med 9,5 % jämfört med 2010 och med 23 % jämfört med 2009.
(109)
Trots den stora skillnaden mellan unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet och de kinesiska importpriserna (se skäl 89 ovan), var det faktiska prisunderskridandet baserat på en jämförelse per produkttyp mycket lägre, dvs. mellan 10,6 och 26,7 % under undersökningsperioden.
(110)
Tillverkningskostnaden per enhet ökade med mer än 10 % mellan 2011 och undersökningsperioden, men höll sig förhållandevis stabil under perioden 2010-2011. Tillverkningskostnaden följde i allmänhet tendensen för försäljningspriserna mellan 2009 och undersökningsperioden. Ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde på en minskad tillverkningsvolym, medan den totala tillverkningskostnaden faktiskt minskade mellan 2011 och undersökningsperioden.
4.6.8. Arbetskraftskostnader
(111)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 8
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
2009
2010
2011
UP
Genomsnittliga kostnader per anställd (i euro)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(112)
Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd stadigt, med överlag 12 %. Den största ökningen förekom dock mellan 2011 och undersökningsperioden, då den var 4,8 %. Den totala ökningen av arbetskraftskostnaderna kan delvis förklaras av inflationen och de kostnader för friställning som vissa unionstillverkare drog på sig i samband med nedskärningarna inom industrin mellan 2011 och undersökningsperioden.
4.6.9. Lager
(113)
Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Lager
2009
2010
2011
UP
Utgående lager (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(114)
Lagren ökade med 7,3 % mellan 2011 och undersökningsperioden och med 15 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan de minskade med 11,6 % under perioden 2010-2011.
(115)
Undersökningen visade att unionstillverkarna på grund av den minskade försäljningen, både i volym och värde, tenderade att hålla begränsade lager av den likadana produkten. Ökningen av lagren av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden är därför en relevant faktor för att fastställa om unionsindustrin lidit väsentlig skada.
4.6.10. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(116)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:
Tabell 10
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet
-20,3 %
8,3 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Kassaflöde (i tusen euro)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investeringar (1 000 euro)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Räntabilitet
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(117)
Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning.
(118)
Under 2009 ådrog sig de flesta unionstillverkarna i urvalet förluster som, vilket förklaras ovan, främst berodde på att de inledde tillverkning av den likadana produkten vid den tidpunkten. År 2010 var den genomsnittliga vinsten redan 8,31 %. Därefter minskade lönsamheten något under 2011 när den dumpade importen började öka. Avslutningsvis led industrin betydande förluster under undersökningsperioden, dvs. en minskning med 276,6 % jämfört med 2011.
(119)
Även utvecklingen av kassaflödet, som är förmågan hos unionstillverkarna i urvalet att investera i sin verksamhet, minskade markant med 81 % mellan 2011 och undersökningsperioden. Den ökade gradvis från och med 2010 och ökade totalt under skadeundersökningsperioden.
(120)
Räntabiliteten uttrycktes som vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna.
(121)
Tabellen ovan visar att efter inledningsfasen 2009, då industrin gjorde stora investeringar i den likadana produkten, minskade investeringarna konstant under perioden 2009-2011 och ökade därefter under undersökningsperioden. Investeringarna förblev dock låga under undersökningsperioden jämfört med 2009 års nivåer. De investeringar som gjordes under undersökningsperioden gällde i huvudsak FoU samt förbättring och bibehållande av tillverkningsteknik och tillverkningsprocesser för att öka effektiviteten. Industrin investerade särskilt i nya produkttyper som inte importerades från Kina under samma period och som är forsknings- och innovationsintensiva.
(122)
Räntabiliteten ökade däremot med 34 % under perioden 2009-2012. Den ökade dock stadigt före undersökningsperioden, dvs. med 293 % under perioden 2009-2011, men minskade med 186 % under undersökningsperioden jämfört med 2011.
(123)
När det gäller kapitalanskaffningsförmågan har det visat sig att en konstant försämring förelåg av unionsindustrins förmåga att generera likvida medel för den likadana produkten och därmed en försvagning av unionsindustrins ekonomiska situation.
4.7. Slutsats om skada
(124)
Analysen av unionsindustrins situation visar en tydlig nedåtgående tendens för de flesta skadeindikatorerna. Mot bakgrund av en allmänt ökande förbrukning ökade den totala tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Trots att försäljningsvolymen ökade, krympte unionsindustrins marknadsandel under undersökningsperioden på grund av den större ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga försäljningspriserna sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden, vilket hade en negativ inverkan på alla indikatorer för ekonomiskt resultat såsom lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
(125)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins sammanlagda försäljningsvolym. Unionsindustrins ökade försäljningsvolymer åtföljdes dock av en betydande minskning av de genomsnittliga försäljningspriserna och av unionsindustrins marknadsandel.
(126)
Mot bakgrund av detta bekräftade undersökningen särskilt det faktum att unionsindustrins försäljningspriser ligger lägre än tillverkningskostnaderna, vilket har en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet, som nådde kraftigt negativa nivåer under undersökningsperioden.
(127)
Kapaciteten utvecklades emellertid positivt mellan 2009 och undersökningsperioden. Dessutom minskade investeringarna visserligen mellan 2009 och undersökningsperioden, men ökade igen mellan 2011 och undersökningsperioden. Anledningen till detta (se skäl 121 ovan) är att företagen i urvalet fortsatte att investera i den likadana produkten, bland annat genom att de inriktade sig på produkttyper i marknadsnischer där det ännu inte förekommer export av dessa produkttyper från det berörda landet och som är forsknings- och innovationsintensiva. Samtidigt är det uppenbart att unionsindustrin även måste kunna tillverka och sälja stora volymer av de mer grundläggande produkttyperna (som för närvarande konkurrerar med dumpad import från Kina) för att sänka de fasta kostnaderna och uppnå stordriftsfördelar.
(128)
Det är följaktligen möjligt att dra slutsatsen att unionsindustrin inte bara led väsentlig skada under undersökningsperioden, utan att den även aktivt sökte vägar för att minska sin exponering för den dumpade importen av den berörda produkten genom att man utvecklade innovativa produkter som ännu inte importeras från det berörda landet.
(129)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
(130)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada, granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
5.1. Verkningar av den dumpade importen
(131)
Utredningen visade att den dumpade importen ökade drastiskt under skadeundersökningsperioden. Volymen ökade väsentligt, med 596 %, och marknadsandelen ökade med 366 %. Därmed bekräftades det att den berörda produktens importvolym och marknadsandel ökade drastiskt under skadeundersökningsperioden. Det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen och unionsindustrins minskade marknadsandel. I undersökningen fastställdes det också, såsom nämns i skäl 89, att den dumpade importen underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden.
(132)
Undersökningen visade att priserna på den dumpade importen sjönk med 27,2 % under skadeundersökningsperioden, vilket ökade marginalerna för prisunderskridandet. Unionsindustrin gjorde betydande ansträngningar att sänka sina tillverkningskostnader för att stå emot denna extrema prispress. Trots detta tvingade det extremt låga priset på den kinesiska importen unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare, till en olönsam nivå. Därmed minskade unionsindustrins lönsamhet drastiskt under skadeundersökningsperioden och uppvisade förluster under undersökningsperioden.
(133)
På grundval av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att förekomsten av dumpad import och den massiva ökningen av marknadsandelen för dumpad import till priser som konstant underskred unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2. Verkan av andra faktorer
5.2.1. Import från tredjeländer
(134)
Importvolymen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11
Import från tredjeländer (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Volym (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Marknadsandel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Genomsnittligt pris (euro/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(135)
Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden i linje med ökningen av unionens förbrukning. Deras marknadsandel minskade något under undersökningsperioden jämfört med 2011 (3,5 %), men förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden. Turkiet är den näst största exportören efter Kina, följt av Indien.
(136)
Den information som finns tillgänglig om import från samtliga tredjeländer visar att det genomsnittliga importpriset var högre än det genomsnittliga kinesiska importpriset. Detta gäller också enhetspriset för varje typ av berörd produkt. Tredjeländernas genomsnittliga importpris var å andra sidan enomsnitt liknande eller högre än unionsindustrins genomsnittliga pris.
(137)
På grundval av detta och särskilt med tanke på importvolymen och marknadsandelarna för tredjeländer samt deras prisnivå, kan den preliminära slutsatsen dras att import från tredjeländer inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.2.2. Unionsindustrins exportresultat
(138)
Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 12
Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet
2009
2010
2011
UP
Värde på exportförsäljning (1 000 euro)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Värde på exportförsäljning (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Genomsnittligt pris (euro/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(139)
Exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet ökade under perioden 2009-2011, men sjönk plötsligt med 74 % i värde och 71,9 % i volym under undersökningsperioden. Baserat på svaren från de kinesiska exportörer som ingick i urvalet beror detta högst troligtvis på mycket låga priser på den kinesiska exporten till unionsindustrins största exportdestinationer (dvs. Förenta staterna och Kanada).
(140)
Exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet utgjorde 20 % av deras totala försäljningsvolym 2009 (under inledningsfasen), 11 % under 2010 och endast 14 % under toppen 2011. Under 2012 registrerades ytterligare en ökning med 5 % när unionstillverkarna började konkurrera med den kinesiska lågprisexporten till stora exportdestinationer i tredjeländer. Eftersom unionsmarknaden är unionsindustrins största marknad, även beroende på att solfångarglas är förhållandevis tungt och bräckligt, vilket medför extrakostnader när de transporteras långa sträckor (på grund av att de slås sönder samt korrosion), är det i detta skede inte möjligt att dra slutsatsen att de försämrade exportresultaten för unionstillverkarna i urvalet bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.2.3. Utveckling av förbrukningen
(141)
Såsom nämns ovan ökade förbrukningen i unionen med 49 % mellan 2009 och undersökningsperioden. Förbrukningen nådde en topp 2011 då den ökade med 81 % jämfört med 2009. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra nytta av den ökade förbrukningen. Dess marknadsandel föll stadigt under skadeundersökningsperioden för att nå en minskning på 25 % under undersökningsperioden jämfört med 2009 (- 14,1 % jämfört med 2011). Kinas marknadsandel ökade däremot starkt, även när förbrukningen minskade mellan 2011 och undersökningsperioden, vilket ledde till en ökning med 64,8 % mellan 2011 och undersökningsperioden och en total ökning med 366 % under hela perioden. Den kinesiska importen ökade stort, med hela 596 % under skadeundersökningsperioden.
(142)
Eftersom förbrukningen i unionen ökade under undersökningsperioden, är dess utveckling sådan att den förstärker orsakssambandet mellan den ökade dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit, och är inte i sig självt en orsak till skada för unionsindustrin. Även under undersökningsperioden, då förbrukningen minskade, ökade dessutom marknadsandelen för den dumpade importen från Kina ytterligare, till nackdel för unionsindustrin. Det går därför att dra den preliminära slutsatsen att den minskade förbrukningen under undersökningsperioden inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.2.4. Tendenser för solmoduler
(143)
Enligt den information som kommissionen förfogar över säljs omkring 80-85 % av solfångarglaset till solmodultillverkare (kristallina solcellsmoduler och tunnfilmssolcellsmoduler), och omkring 15-20 % av försäljningen sker till tillverkare av plana termiska solfångare som producerar varmvatten. De observerade tendenserna för solcellsmoduler har följaktligen en stark inverkan på förbrukningen av solfångarglas. Förbrukningen av solmoduler ökade stadigt under samma period, dvs. 2009-2012, och även om den minskade 2012 förblev förbrukningsnivån 221 % högre än 2009 och 44 % högre än 2010 (5). Dessutom fastställdes det att efterfrågan på moduler i början visserligen berodde på inmatningspriserna, men det var inte möjligt att dra slutsatsen att minskningarna av inmatningspriserna (i slutet av 2011, början av 2012) hade brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan (6). Detta berodde på att efterfrågan på solmoduler förblev förhållandevis hög under samma period 2009-2012.
(144)
Förbrukningen av solmoduler, och således efterfrågan på solfångarglas, förblev således hög under skadeundersökningsperioden. Den svaga minskningen under 2012 kan inte i sig ses som en faktor som kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2.5. Slutsats
(145)
Undersökningen har visat på ett orsakssamband mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. Andra möjliga orsaker till skada, såsom import från andra tredjeländer, förbrukning och marknadssituation för några av användarna, såsom solmoduler, analyserades, och ingen av dessa kunde vare sig vid en enskild eller en kumulativ analys påvisas bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(146)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
6. UNIONENS INTRESSE
(147)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna, råvaruleverantörerna och användarna av den berörda produkten.
6.1. Unionsindustrins intresse
(148)
Ungefär 860 personer var direkt sysselsatta inom unionsindustrin under undersökningsperioden inom tillverkning och försäljning av den likadana produkten. I undersökningen fastslogs det att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från det berörda landet under undersökningsperioden. Följaktligen tvingades vissa unionstillverkare redan då att stänga sina tillverkningsanläggningar medan andra drabbades av insolvens. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.
(149)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa priserna på den likadana produkten till tillverkningskostnaden och på så sätt förbättra sin lönsamhet. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle få en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Vidare skulle unionsindustrin kunna få bättre tillgång till kapital och investera mer i FoU och innovation på marknaden för solfångarglas. Slutligen är det sannolikt att de unionstillverkare som tvingades lägga ned sin tillverkning på grund av pressen från den kinesiska dumpade importen kan starta om affärsverksamheten. Enligt detta scenario skulle inte bara de befintliga arbetstillfällena säkras, utan det skulle dessutom finnas rimliga framtidsutsikter till ytterligare expansion av tillverkningen och ökad sysselsättning.
(150)
Om åtgärderna inte skulle införas, kan en fortsatt minskning av marknadsandelen förväntas med en ytterligare försämring av unionsindustrins lönsamhet. Detta skulle vara ohållbart på kort till medellång sikt. Som en följd av detta skulle utöver det stora antal unionstillverkare som redan tvingats bort från marknaden andra tillverkare kunna ställas inför insolvens, vilket på kort till medellång sikt sannolikt skulle leda till att unionsindustrin skulle försvinna, med åtföljande omfattande följder för de befintliga arbetstillfällena.
(151)
Den preliminära slutsatsen blir därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
6.2. Icke-närstående importörers och handlares intresse
(152)
De två samarbetsvilliga importörernas huvudsakliga affärsverksamhet var handel med den berörda produkten. Båda hade diversifierade källor för den berörda produkten, dvs. de köpte inte bara in produkter från Kina, utan även från unionen och tredjeländer.
(153)
Ett påstående gjordes om att införande av åtgärder för den berörda produkten skulle inverka negativt på importörernas affärsverksamhet. För det första skulle all import från Kina inte upphöra om tullar införs. För det andra kan det visserligen förväntas att införandet av åtgärder kan få en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för importörer som enbart eller huvudsakligen importerar från Kina, men med tanke på möjligheten att köpa från tredjeländer kan det förväntas att importörerna är flexibla och att de ändrar sina försörjningskällor om så bedöms vara nödvändigt.
(154)
Det dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder på den föreslagna nivån kan ha en viss negativ inverkan på den ekonomiska situationen för icke-närstående importörer av den berörda produkten, men att denna inverkan lindras till följd av att importörer och handlare kan använda andra försörjningskällor, både från tredjeländer och från unionsindustrin, varav den senare har kapacitet att öka sin tillverkning. I alla händelser skulle detta inte minska den positiva inverkan på andra parter.
6.3. Råvaruleverantörernas intressen
(155)
Inga råvaruleverantörer samarbetade i undersökningen. I avsaknad av uppgifter från sådana tillverkare förelåg inga belägg för att införandet av åtgärder skulle inverka negativt på dessa parters intressen.
6.4. Användarnas intressen
(156)
Alla användare som svarade är tillverkare av solcellspaneler och/eller solfångare. Dessa användare är starkt för införandet av antidumpningstullar, eftersom de hävdar att unionsindustrin tillverkar solfångarglas av bättre kvalitet, som inte alltid kan levereras av kinesiska företag. Däremot var tre andra användare emot införandet av antidumpningsåtgärder. Dessa användare förväntar sig att införandet av antidumpningstullar skulle ha en negativ inverkan på deras verksamhet. De tror inte att de kommer att kunna lägga över prisökningen på slutkonsumenterna till följd av den mycket dystra situationen inom solpanelindustrin.
(157)
Enligt de uppgifter som lämnats in av användarna utgör solfångarglas endast cirka 6-8 % av de totala kostnaderna för solcellsmoduler. Solfångarglas utgör således endast en begränsad del av kostnaderna och av det slutliga värdet på solcellsmodulerna. Dessutom kan det uppskattas att inverkan på de totala kostnaderna för solcellsmodulerna skulle bli mindre än 1 % om antidumpningstullar införs för solfångarglas importerat från Kina. Detta beror främst på att de samarbetsvilliga användarna köper betydande mängder solfångarglas från unionstillverkare. Ett eventuellt införande av antidumpningstullar kommer högst sannolikt endast att leda till en begränsad ökning av insatspriset för solmoduler och kommer därför inte att ha en väsentlig negativ inverkan på kostnaderna och slutpriserna för unionens solpanelindustri.
(158)
Dessutom har några av användarna redan alternativa försörjningskällor, såsom Turkiet och Indien, som inte skulle påverkas negativt av införandet av antidumpningstullar. Även andra användare kan övergå till alternativa försörjningskällor, antingen från tredjeländer eller från unionsindustrin.
(159)
Mot bakgrund av ovanstående avvisas preliminärt de argument som framförts av vissa användare mot införandet av åtgärder.
6.5. Konkurrensaspekter
(160)
En importör hävdade att eftersom några unionstillverkare deltog i världskartellen för planglas (solfångarglas ingår i detta) och bötfälldes av kommissionen 2007, använder de antidumpningsverktyget som ett sätt att återvinna förluster som de ådragit sig till följd av böter för kartellen och förlorad marknadsandel i unionen. Om tillträdet till unionsmarknaden skulle begränsas genom antidumpningstullar, skulle unionstillverkarna ha ett starkare incitament att gå med i en kartell eller bete sig på något annat konkurrenshämmande sätt med avseende på produkter som inte når stora volymer i unionen, såsom heminredningsprodukter.
(161)
Dessa påståenden avvisas preliminärt. För det första upphörde kartellen att fungera senast 2007. Kartellens tidigare effekter påverkade följaktligen inte industrin under skadeundersökningsperioden. För det andra rörde den inte någon av unionstillverkarna i urvalet eller de flesta av de nuvarande unionstillverkarna med de största försäljningsvolymerna. För det tredje förväntas inte det eventuella införandet av antidumpningsåtgärder ha någon inverkan på unionsindustrins konkurrensbeteende, eftersom åtgärderna å ena sidan inte kommer att ändra strukturen hos unionsmarknaden och företagen å andra sidan har en allmän skyldighet att följa tillämpliga konkurrensregler på unionsnivå och nationell nivå, vare sig tullar införs eller ej.
(162)
En importör hävdade också att införandet av tullar skulle ha en negativ inverkan på unionsmarknaden för reflexhindrande ytskikt för solfångarglas. Denna marknad, som identifierats som en närstående marknad av importören, domineras påstått av unionstillverkarna, och införandet av åtgärder skulle leda till att deras ställning stärks till nackdel för konkurrerande leverantörer av antireflexbeläggning. Dessutom uppgavs att det var svårt för importörerna att få beställningar från unionstillverkarna eller att få dessa beställningar levererade inom rimlig tid och till rimliga priser.
(163)
För det första ingår marknaden för antireflexbeläggning i undersökningen och är därmed inte en närstående marknad. Utredningen visade att unionstillverkarna i själva verket fortfarande är konkurrenskraftiga på denna nischmarknad, trots de relativt högre priser som de tar ut tack vare den till synes lägre kvaliteten på det ytbelagda solfångarglas som importeras från Kina. Inga bevis lämnades som visade att unionsindustrin inte skulle kunna tillgodose efterfrågan till följd av en möjlig ökning av reflexhindrande ytbehandlat solfångarglas. Detta påstående avvisas följaktligen i detta skede. När det gäller påståendena om att unionstillverkarna har vägrat att ta emot beställningar eller leverera i tid till rimliga priser, är det helt upp till varje tillverkare att välja affärsstrategi så länge en sådan tillverkare eller sådana tillverkare inte på egen hand eller tillsammans har en dominerande ställning på marknaden i fråga. Det finns tillräcklig konkurrens på unionsmarknaden för att ändra och/eller diversifiera leverantörer. Även detta påstående avvisas därför preliminärt.
6.6. Slutsats om unionens intresse
(164)
Mot bakgrund av ovanstående drogs den preliminära slutsatsen utifrån en bedömning av alla aktörers olika intressen i sin helhet, inklusive unionsindustrins intresse, importörernas och användarnas intresse, att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av preliminära åtgärder på import av solfångarglas med ursprung i Kina.
7. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(165)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
7.1. Nivå för undanröjande av skada
(166)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids.
(167)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. En vinstmarginal på 8,3 % av omsättningen betraktas därför som en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. Denna vinstmarginal grundas på den vinst som uppnåddes av unionstillverkarna i urvalet under 2010, när importen av den berörda produkten fortfarande var liten och därför ännu inte hade kunnat snedvrida de normala konkurrensförhållandena.
(168)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man till tillverkningskostnaden lade ovannämnda vinstmarginal på 8,3 % under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet.
(169)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkarna i Kina, vilket fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som de utvalda unionstillverkarna sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.
7.2. Preliminära åtgärder
(170)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import av solfångarglas med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(171)
På grundval av ovanstående har antidumpningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med dumpningsmarginalerna. De preliminära antidumpningstullarna, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär antidumpningstull
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andra samarbetsvilliga företag
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alla övriga företag
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika rättsliga enheter som anges. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Till följd av att de exporterande tillverkarna visade stor samarbetsvilja (över 80 %, se skäl 15 ovan) grundas denna tullsats på den högsta individuella skademarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Den tull som tillämpas på ”andra samarbetsvilliga företag” grundas på det vägda genomsnittet för exportörerna i urvalet och gäller alla samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (förutom Henan Yuhua som är föremål för en individuellt fastställd tull efter sin ansökan om individuell undersökning (se skäl 48 ovan).
(173)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
7.3. Slutbestämmelser
(174)
Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs på import av solfångarglas bestående av härdat kalk-sodaplanglas, med en järnhalt på mindre än 300 ppm, en soltransmittans på mer än 88 % (uppmätt med AM1,5-spektrum 300-2 500 nm), en värmebeständighet på upp till 250 C (uppmätt enligt EN 12150), en termochockresistens på Δ 150 K (uppmätt enligt EN 12150) och med en mekanisk hållfasthet på minst 90 N/mm2 (uppmätt enligt EN 1288-3), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7007 19 80 (Taric-nummer 7007198010) och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Preliminär antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I
38,4 %
Alla övriga företag
42,1 %
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas under en period av sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 november 2013.