NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 617/2013
av den 26 juni 2013
om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG vad gäller krav på ekodesign för datorer och datorservrar
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (1), särskilt artikel 15.1,
efter att ha hört det samrådsforum som avses i artikel 18 i direktiv 2009/125/EG, och
av följande skäl:
(1)
Enligt direktiv 2009/125/EG ska kommissionen fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter som står för en betydande försäljnings- och handelsvolym och har betydande miljöpåverkan och betydande potential för förbättring när det gäller miljöpåverkan utan att det medför orimliga kostnader.
(2)
Enligt artikel 16.2 a i direktiv 2009/125/EG ska kommissionen om så är lämpligt, och efter att ha hört samrådsforumet, införa en genomförandeåtgärd för kontorsutrustning i enlighet med förfarandet i artikel 19.3 och kriterierna i artikel 15.
(3)
Kommissionen har gjort en förstudie för att analysera datorers tekniska, miljörelaterade och ekonomiska aspekter. I studien medverkade berörda aktörer och intressenter från unionen och tredjeländer, och studiens resultat offentliggjordes.
(4)
Förstudien visade att potentialen för kostnadseffektiva förbättringar av datorers elförbrukning för perioden 2011-2020 uppgick till omkring 93 TWh (motsvarande 43 miljoner ton koldioxidutsläpp) och till 12,5-16,3 TWh under 2020 (motsvarande 5,0-6,5 miljoner ton koldioxidutsläpp). Datorer utgör således en produktgrupp där krav på ekodesign bör fastställas.
(5)
Eftersom en stor del av potentialen för energibesparingar hos stationära tunna klienter, arbetsstationer, enkla servrar och datorservrar är knutna till effektiviteten i deras interna nätaggregat och eftersom de tekniska specifikationerna för de interna nätaggregaten i dessa produkter liknar dem för stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm, bör bestämmelserna om interna nätaggregats effektivitet i denna förordning också gälla den förstnämnda gruppen av produkter. Andra aspekter av miljöprestandan hos stationära tunna klienter, arbetsstationer, rörliga arbetsstationer, enkla servrar och datorservrar skulle dock kunna behandlas i en mer specifik åtgärd för genomförande av direktiv 2009/125/EG.
(6)
Bildskärmar har särskilda egenskaper och bör följaktligen inte omfattas av denna förordning. Med tanke på deras betydande miljöpåverkan och potential för förbättringar skulle de dock kunna behandlas i en annan åtgärd för genomförande av direktiv 2009/125/EG och/eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU av den 19 maj 2010 om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser (2).
(7)
Kraven på ekodesign bör inte ha betydande negativ inverkan på en produkts funktionalitet eller för konsumenterna, särskilt när det gäller produktens prisvärdhet och livscykelkostnader och industrins konkurrenskraft. Vidare bör kraven inte påtvinga tillverkare teknik med begränsad tillgänglighet eller överdrivet höga administrativa kostnader och inte heller bör de negativt inverka på hälsa, säkerhet och miljö.
(8)
Datorers energieffektivitet bör förbättras genom att man använder befintlig, kostnadseffektiv teknik som inte har begränsad tillgänglighet och som kan minska de sammanlagda kostnaderna för att köpa och använda datorer och datorservrar.
(9)
Kraven på ekodesign bör införas gradvis så att tillverkarna får en tillräcklig tidsfrist för att anpassa de produkter som omfattas av denna förordning. Tidtabellen bör vara sådan att negativa effekter på utbudet av datorer undviks och att kostnaderna för tillverkarna, särskilt små och medelstora företag, beaktas, samtidigt som denna förordnings mål nås så snabbt som möjligt.
(10)
Denna förordning bör ses över senast tre och ett halvt år efter det att den trätt i kraft.
(11)
Datorers energieffektivitet bör fastställas med hjälp av tillförlitliga, exakta och reproducerbara mätmetoder som beaktar den mest moderna tekniken, inklusive tillgängliga harmoniserade standarder som fastställts i enlighet med tillämplig europeisk standardiseringslagstiftning (3).
(12)
Eftersom kraven på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge inte till fullo lämpar sig för datorer bör kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1275/2008 av den 17 december 2008 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG om krav på ekodesign för elektriska och elektroniska hushålls- och kontorsprodukters elförbrukning i standby- och frånläge (4) inte tillämpas på datorer. Följaktligen bör särskilda krav för energistyrning av datorer och deras viloläge, frånläge och lägsta energiläge fastställas i denna förordning, och förordning (EG) nr 1275/2008 ändras i enlighet med detta.
(13)
Även om datorer inte omfattas av förordning (EG) nr 1275/2008 ska bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 278/2009 av den 6 april 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller krav på ekodesign för externa nätaggregats elförbrukning vid noll-last och deras genomsnittliga verkningsgrad (5) tillämpas på externa nätaggregat som släpps ut på marknaden tillsammans med datorer.
(14)
I enlighet med artikel 8 i direktiv 2009/125/EG bör denna förordning ange tillämpliga förfaranden för bedömning av överensstämmelse.
(15)
För att underlätta kontroller av överensstämmelse bör tillverkare anmodas att i den tekniska dokumentation som avses i bilagorna IV och V till direktiv 2009/125/EG tillhandahålla sådana uppgifter som har samband med kraven i denna förordning.
(16)
För att säkerställa sund konkurrens och att potentiella planerade energibesparingar uppnås samt att konsumenterna får tillförlitlig information om produkters energiprestanda, bör denna förordning klargöra att de toleranser som anges för de nationella marknadskontrollmyndigheternas fysiska tester för att fastställa om en specifik modell av en energirelaterad produkt uppfyller kraven i denna förordning inte får utnyttjas av tillverkarna för att få utrymme för att deklarera en mer gynnsam prestanda för modellen än vad som kan motiveras utifrån de mätningar och beräkningar som anges i den tekniska dokumentationen för produkten.
(17)
Riktmärken för nu tillgängliga produkter med hög energieffektivitet bör identifieras. Detta bidrar till att information är allmänt tillgänglig och lättåtkomlig, särskilt för små och medelstora företag, och kommer att ytterligare underlätta integreringen av den bästa designtekniken och utvecklingen av mer effektiva produkter för att minska energiförbrukningen.
(18)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 19.1 i direktiv 2009/125/EG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. I denna förordning fastställs krav på ekodesign för datorer och datorservrar som släpps ut på marknaden.
2. Denna förordning ska tillämpas på följande produkter som kan få kraft direkt från elnätet (AC), inklusive via ett externt eller internt nätaggregat.
a)
Stationära datorer.
b)
Stationära datorer med integrerad bildskärm.
c)
Bärbara datorer (inklusive datorplattor, pekplattor och rörliga tunna klienter).
d)
Stationära tunna klienter.
e)
Arbetsstationer.
f)
Rörliga arbetsstationer.
g)
Enkla servrar.
h)
Datorservrar.
3. Denna förordning ska inte tillämpas på följande produktgrupper:
a)
Bladsystem och bladkomponenter.
b)
Serverutrustning.
c)
Flernodsservrar.
d)
Datorservrar med fler än fyra processorsocklar.
e)
Spelkonsoler.
f)
Dockstationer.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. dator: en enhet som utför logiska operationer och behandlar uppgifter, som kan användas tillsammans med inenheter och visa utdata på en bildskärm och som normalt innefattar en centralprocessor (CPU) för utförande av operationer. Om ingen centralprocessor finns måste enheten fungera som en klientsluss till en datorserver som agerar som databehandlingsenhet.
2. datorserver: en produkt som utför datoroperationer och tillhandahåller tjänster och förvaltar resurser i nät för klientenheter, t.ex. stationära datorer, bärbara datorer, stationära tunna klienter, IP-telefoner eller andra datorservrar. Datorservrar släpps vanligen ut på marknaden för användning i datacentraler och kontors- eller företagsmiljöer. Åtkomst till en datorserver sker i första hand via nätverksanslutningar och inte via direkta inenheter, som ett tangentbord eller en mus.
Datorservrar har följande egenskaper:
3. externt nätaggregat: en enhet som har följande egenskaper:
4. internt nätaggregat: en komponent som är utformad för att omvandla växelström från elnätet till likström för att ge kraft åt en dator eller datorserver och som har följande egenskaper:
Interna likspänningsomvandlare som används för att omvandla en likströmsspänning från ett externt nätaggregat till flera likströmsspänningar som ska användas av datorn eller datorservern ska inte anses vara interna nätaggregat.
5. stationär dator: en dator vars huvudenhet är avsedd att befinna sig på en permanent plats och som inte är utformad för att vara bärbar utan för att användas med en extern bildskärm och extern kringutrustning, t.ex. ett tangentbord och en mus.
För tillämpning av denna förordning anges följande kategorier av stationära datorer:
a) Stationär dator enligt kategori A: en stationär dator som inte motsvarar definitionen av en stationär dator enligt kategori B, C eller D.
b) Stationär dator enligt kategori B: en stationär dator som har
c) Stationär dator enligt kategori C: en stationär dator som
-
minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller
-
ett diskret grafikkort (dGfx).
d) Stationär dator enligt kategori D: en stationär dator som
-
minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller
-
ett diskret grafikkort (dGfx) som motsvarar klassificeringen enligt G3 (med rambuffert - databredd 128 bitar), G4, G5, G6 eller G7.
6. stationär dator med integrerad bildskärm: ett system där dator och bildskärm fungerar som en gemensam enhet med växelströmförsörjning genom en enda kabel. En stationär dator med integrerad bildskärm är utformad antingen som 1) en produkt där bildskärmen och datorn sammanbyggts i en enda enhet eller som 2) en produkt där bildskärmen är fristående från datorn och ansluten till dess huvudchassi genom en likströmssladd. En stationär dator med integrerad bildskärm är avsedd att befinna sig på en permanent plats och är inte utformad för att vara bärbar. Den är inte i första hand utformad för att visa och ta emot audiovisuella signaler.
För tillämpning av denna förordning anges följande kategorier av stationära datorer med integrerad bildskärm:
a) Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori A: en stationär dator med integrerad bildskärm som inte motsvarar definitionen av en stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori B, C eller D.
b) Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori B: en stationär dator med integrerad bildskärm som har
c) Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori C: en stationär dator med integrerad bildskärm som
-
minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller
-
ett diskret grafikkort (dGfx).
d) Stationär dator med integrerad bildskärm enligt kategori D: en stationär dator med integrerad bildskärm som
-
minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller
-
ett diskret grafikkort (dGfx) som motsvarar klassificeringen enligt G3 (med rambuffert - databredd 128 bitar), G4, G5, G6 eller G7.
7. bärbar dator: en dator som konstruerats med det särskilda syftet att vara bärbar och i drift under lång tid med eller utan direktanslutning till en växelströmskälla. Bärbara datorer har en integrerad bildskärm med en användbar diagonal skärmstorlek på minst 22,86 cm (9 tum) och kan drivas med ett integrerat batteri eller en annan bärbar kraftkälla.
Följande undertyper innefattas i begreppet bärbara datorer:
a) datorplatta: en typ av bärbar dator som innefattar både en integrerad pekskärm och ett anslutet mekaniskt tangentbord.
b) pekplatta: en typ av bärbar dator som innefattar en integrerad pekskärm men som inte har ett permanent anslutet mekaniskt tangentbord.
c) rörlig tunn klient: en typ av bärbar dator som inte har några inbyggda roterande lagringsmedier och som för sina primära funktioner är beroende av anslutning till databehandlingsresurser som finns någon annanstans (t.ex. en datorserver, fjärrarbetsstationer).
För tillämpning av denna förordning anges följande kategorier av bärbara datorer:
a) Bärbar dator enligt kategori A: en bärbar dator som inte motsvarar definitionen av en bärbar dator enligt kategori B eller C.
b) Bärbar dator enligt kategori B: en bärbar dator med minst ett diskret grafikkort (dGfx).
c) Bärbar dator enligt kategori C: en bärbar dator med minst följande egenskaper:
Produkter som motsvarar definitionen av en bärbar dator men vars energiförbrukning vid tomgång underskrider 6 watt anses inte vara bärbara datorer i denna förordning.
8. stationär tunn klient: en dator som inte har några inbyggda roterande lagringsmedier och som för sina primära funktioner är beroende av anslutning till databehandlingsresurser som finns någon annanstans (t.ex. en datorserver, fjärrarbetsstationer). Huvudenheten hos en stationär tunn klient måste vara avsedd att befinna sig på en permanent plats (t.ex. ett skrivbord) och är inte avsedd att vara bärbar. En stationär tunn klient kan visa utdata på en extern eller, om den inkluderas med produkten, inbyggd bildskärm.
9. arbetsstation: en dator avsedd för en användare och med hög prestanda som främst används för grafik, datorstödd konstruktion, programutveckling, finansiella och vetenskapliga applikationer och andra datorintensiva uppgifter, och som har följande egenskaper:
1.
Den har kompletterande nätaggregat för högkapacitetsgrafik (dvs. kompletterande 12 V-försörjning med PCI-E, 6 stift).
2.
Dess system är kopplat för mer än 4x PCI-E på moderkortet, utöver grafikkortkontakter och/eller PCI-X-stöd.
3.
Den stöder inte UMA-grafik (enhetlig minnesåtkomst - Uniform Memory Access).
4.
Den har minst 5 kortkontakter för PCI, PCI-E eller PCI-X.
5.
Den har multiprocessorstöd för minst två centralprocessorer (måste fysiskt stödja separata paket/socklar för centralprocessorer, dvs. inte bara stöd för en enda multikärneprocessor).
10. rörlig arbetsstation: en dator avsedd för en användare och med hög prestanda som främst används för grafik, datorstödd konstruktion, programutveckling, finansiella och vetenskapliga applikationer och andra datorintensiva uppgifter, med undantag av datorspel, och som är särskilt utformad för att vara bärbar och i drift under lång tid med eller utan direktanslutning till en växelströmskälla. En rörlig arbetsstation har en integrerad bildskärm och kan drivas med ett integrerat batteri eller annan bärbar strömkälla. De flesta rörliga arbetsstationer använder ett externt nätaggregat och har inbyggt tangentbord och pekdon.
En rörlig arbetsstation har följande egenskaper:
11. enkel server: en dator som i typfallet använder komponenter för stationära datorer i en formfaktor motsvarande en stationär dator, men som främst utformats för att vara värd för andra datorer och utföra funktioner som att tillhandahålla nätinfrastruktur och fungera som värddator för data/media, och som har följande egenskaper:
12. bladsystem och bladkomponenter: ett system bestående av ett chassi (”bladchassi”) i vilket olika typer av bladlagringsenheter och bladservrar införs. Chassit tillhandahåller delade resurser som servrar och lagringsenheter är beroende av. Bladsystem är utformade som anpassningsbara lösningar för att kombinera flera datorservrar eller lagringsenheter i ett enda chassi och för att tekniker enkelt ska kunna lägga till eller byta ut (utan att systemet stängs ned) blad (t.ex. bladservrar) på fältet.
13. serverutrustning: en datorserver i kombination med ett förinstallerat operativsystem och förinstallerad programvara som används för att utföra en bestämd funktion eller grupp av tätt sammanknutna funktioner. En serverutrustning tillhandahåller tjänster via ett eller flera nätverk och sköts vanligen med hjälp av ett webb- eller kommandolinjegränssnitt. Hård- och mjukvarukonfigurationer för serverutrustningar kundanpassas av säljaren för en viss uppgift, däribland nätverkshantering eller lagring, och är inte avsedda för programvara som tillhandahålls av användaren.
14. flernodsserver: ett system bestående av ett chassi i vilket två eller fler oberoende datorservrar (eller noder) förs in, och där dessa delar på ett eller flera nätaggregat. Den sammanlagda kraften till alla noder distribueras genom det eller de delade nätaggregaten. En flernodsserver är utformad och byggd i ett enda chassi och är inte utformad för att delar ska kunna bytas ut under drift.
15. tvånodsserver: en vanlig konfiguration för flernodsservrar bestående av två servernoder.
16. datorserver med fler än fyra processorsocklar: datorserver som innehåller mer än fyra gränssnitt för installering av processorer.
17. spelkonsol: en elnätsdriven fristående enhet vars primära funktion är att tillhandahålla videospel. Spelkonsoler är vanligen utformade för att visa utdata på en extern bildskärm som utgör den huvudsakliga bildskärmen för spelandet. Spelkonsoler innefattar vanligtvis en centralprocessor, systemminne och en eller flera grafikprocessorer (GPU), och kan innehålla hårddiskar eller andra interna lagringsmöjligheter och optiska drivenheter. Vanligtvis används en handkontroll eller annan typ av interaktiv kontroll som den primära inenheten, snarare än ett externt tangentbord eller en extern mus. Spelkonsoler innehåller vanligtvis inte konventionella operativsystem för persondatorer utan använder sig i stället av konsolspecifika operativsystem. Handhållna spel med en integrerad bildskärm som den huvudsakliga bildskärmen för spelandet och som i första hand drivs med ett integrerat batteri eller en annan bärbar kraftkälla snarare än med hjälp av direktanslutning till en växelströmskälla, anses vara en typ av spelkonsol.
18. dockstation: en diskret produkt som är utformad för att anslutas till en dator för att utföra funktioner som utvidgning av anslutningsmöjligheter eller konsolidering av anslutningar till kringutrustning. Dockstationer kan också underlätta laddning av interna batterier i den anslutna datorn.
19. centralprocessor: en komponent i en dator som styr tolkning och exekvering av instruktioner. Centralprocessorer kan innehålla en eller flera fysiska processorer benämnda exekveringskärnor. Med exekveringskärna avses en processor som är fysiskt närvarande. Tillkommande ”virtuella” eller ”logiska” processorer som härleds från en eller flera exekveringskärnor är inte fysiska kärnor. Mer än en exekveringskärna kan finnas i ett processorpaket som upptar en fysisk sockel för en centralprocessor. Det totala antalet exekveringskärnor i centralprocessorn utgörs av summan av exekveringskärnor i alla de anordningar som är anslutna till de fysiska socklarna för centralprocessorer.
20. diskret grafikkort (dGfx): en diskret intern komponent som innehåller en eller flera grafikprocessorer med ett gränssnitt för lokal minneskontroll och lokalt grafikspecifikt minne, och som delas in i följande kategorier:
Med rambuffert - bandbredd (FB_BW) avses den mängd data som behandlas per sekund av samtliga grafikprocessorer (GPU) på ett diskret grafikkort (dGfx), och den beräknas enligt följande:
Där följande gäller:
21. intern lagringsenhet: en i datorn inbyggd komponent som tillhandahåller beständig datalagring.
22. produkttyp: stationär dator, stationär dator med integrerad bildskärm, bärbar dator, stationär tunn klient, arbetsstation, rörlig arbetsstation, enkel server, datorserver, bladsystem och bladkomponenter, flernodsserver, serverutrustning, spelkonsol, dockstation, internt nätaggregat eller externt nätaggregat.
23. viloläge för bildskärmen:: det effekttillstånd som bildskärmen går in i efter att ha fått en signal från en ansluten enhet eller en intern signal (som en timer eller en sensor som känner av om enheten används). Bildskärmen kan också gå in i detta läge efter en signal från användaren. Bildskärmen måste bli aktiv igen när den får en signal från en ansluten enhet, ett nätverk, en fjärrkontroll och/eller en intern signal. När bildskärmen är i viloläge producerar den inte en synlig bild, med eventuellt undantag av användarorienterade eller skyddande funktioner, t.ex. produktinformation eller statusvisning, eller sensorbaserade funktioner.
För tillämpning av bilagorna anges ytterligare definitioner i bilaga I.
Artikel 3
Krav på ekodesign
Krav på ekodesign för datorer och datorservrar anges i bilaga II.
Kontroll av i vilken grad datorer och datorservrar uppfyller tillämpliga krav på ekodesign ska göras i enlighet med de mätmetoder som anges i bilaga III.
Artikel 4
Ändring av förordning (EG) nr 1275/2008
Punkt 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 1275/2008 ska ersättas med följande:
”2.
Informationsteknikprodukter som främst är avsedda för användning i bostadsmiljö, med undantag av stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer som de definieras i kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 (6).
Artikel 5
Tillämpning av förordning (EG) nr 278/2009
Artikel 2.1 g i förordning (EG) nr 278/2009 ska ersättas med följande:
”g)
Den är avsedd för användning med elektriska eller elektroniska hushålls- och kontorsprodukter enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1275/2008 eller med datorer som de definieras i kommissionens förordning (EU) nr 617/2013 (7).
Artikel 6
Bedömning av överensstämmelse
Förfarandet för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 8 i direktiv 2009/125/EG ska vara intern designkontroll enligt bilaga IV till det direktivet eller ett ledningssystem för bedömning av överensstämmelse enligt bilaga V till samma direktiv.
Artikel 7
Marknadsövervakning och kontrollförfarande
Marknadsövervakning ska genomföras i enlighet med direktiv 2009/125/EG.
Kontrollen av huruvida datorer och datorservrar uppfyller tillämpliga krav på ekodesign ska ske i enlighet med det kontrollförfarande som anges i punkt 2 i bilaga III till denna förordning.
Artikel 8
Riktmärken
Riktmärken för de produkter och tekniker med bästa prestanda som är tillgängliga på marknaden när denna förordning träder i kraft anges i bilaga IV.
Artikel 9
Översyn
Kommissionen ska mot bakgrund av den tekniska utvecklingen se över denna förordning och redovisa översynens resultat för samrådsforumet för ekodesign senast tre och ett halvt år efter ikraftträdandet.
Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen ska man vid denna översyn behandla utvecklingen av Energy Star-programmet och möjligheterna att skärpa kraven på ekodesign, att avsevärt minska eller undanröja det spelrum aktörerna har i fråga om energiförbrukning, i synnerhet när det gäller diskreta grafikkort (dGfx), att uppdatera definitioner och tillämpningsområde och att ta itu med energiförbrukningen hos integrerade bildskärmar.
Vidare ska man vid denna översyn särskilt överväga följande: produkters olika livscykelfaser, möjligheterna att fastställa och tillämpa krav på ekodesign för andra viktiga miljöaspekter som buller, effektiv materialanvändning och livslängd, krav på hur produkter ska kunna demonteras eller återvinnas, krav på standardiserade gränssnitt för laddare, krav på information om halten av vissa råvaror av avgörande betydelse, krav på minsta antal laddningscykler och frågor kring batteribyte.
Artikel 10
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Punkterna 3 och 6.1 i bilaga II ska tillämpas från och med förordningens ikraftträdande.
Punkterna 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 och 7.3 i bilaga II ska tillämpas från och med den 1 juli 2014.
Punkterna 1.2 och 1.4 i bilaga II ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2013.