ROZHODNUTÍ RADY 2014/913/SZBP
ze dne 15. prosince 2014
na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření.
(2)
Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v jejích kapitolách II a III, například uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů vedoucích k posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto systému jsou Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“) a Režim kontroly raketových technologií (MTCR). Jejich cílem je předcházet a zamezovat šíření balistických raketových systémů, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, jakož i šíření souvisejících technologií.
(3)
Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Ten vyzývá mimo jiné k podpoře toho, aby kodex podepsalo co nejvíce zemí, zejména ty, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem OSN pro nešíření zbraní hromadného ničení.
(4)
Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V něm se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k dosaženému pokroku a pokračujícímu úsilí vyvíjenému při provádění „nových pokynů pro činnost“ se Rada v prosinci roku 2010 dohodla, že prodlouží jejich prováděcí období do konce roku 2012.
(5)
Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie.
(6)
Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). To umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.
(7)
Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a Korejské lidově demokratické republiky (KLDR).
(8)
Rada bezpečnosti OSN vyzdvihla ve své rezoluci 1540 (2004) a připomněla v rezoluci 1977 (2011), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní aktéry, kteří vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Ve svých rezolucích 1929 (2010) a 1718 (2006), které vycházejí mimo jiné z rezolucí 1540 (2004), 1887 (2009) a 1977 (2011), Rada bezpečnosti OSN rovněž rozhodla, že by Írán a KLDR neměly vyvíjet žádné činnosti související s balistickými raketami, které mohou sloužit jako nosiče jaderných zbraní, včetně odpalů za použití technologie balistických raket, a že by státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby se předešlo převodu technologií či technické pomoci související s těmito činnostmi do Íránu a KLDR.
(9)
Toto rozhodnutí by mělo obecněji sloužit k podpoře řady činností, jejichž cílem je boj proti šíření balistických raket,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V zájmu zajištění nepřetržitého a praktického provádění určitých prvků strategie Unie:
a)
podporuje činnosti na podporu kodexu a MTCR, zejména s cílem:
i)
prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket,
ii)
podporovat provádění kodexu a posilovat jeho viditelnost,
iii)
podporovat dodržování pokynů MTCR a jeho přílohy;
b)
obecněji podporuje řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na stupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, upevnění podpory iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu.
2. V této souvislosti se projekty, jež bude Unie podporovat, vztahují na tyto konkrétní činnosti:
a)
činnosti na podporu kodexu:
i)
vypracovat a zveřejnit „uvítací balíček“ týkající se informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a připomínající i povinnosti signatářských států,
ii)
uspořádat ve Vídni v rámci výročního zasedání signatářských států kodexu informační doprovodné akce,
iii)
uspořádat v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN informační doprovodné akce na podporu kodexu,
iv)
uspořádat až tři regionální informační semináře vycházející z priorit Unie (možná Asie, země Perského zálivu a Latinská Amerika),
v)
vyzývat zástupce signatářských i nesignatářských rozvojových zemí, aby se účastnili výročních zasedání kodexu a příslušných informačních seminářů,
vi)
uspořádat - i v rámci výročního zasedání kodexu ve Vídni - informační schůzky se státy, které se ke kodexu připojily v nedávné době, s cílem poskytnout těmto státům pomoc při plnění jejich povinností,
vii)
podporovat koordinaci úsilí o prosazování kodexu s činnostmi výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004), a to i prostřednictvím financování účasti odborníků v oblasti kodexu na návštěvách výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004) v daných zemích,
viii)
podporovat elektronický informační a komunikační mechanismus s využitím internetu (e-ICC) zřízený v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stránek;
b)
činnosti na podporu nešíření balistických raket obecně:
i)
v rámci mnohostranných fór uspořádat až čtyři semináře zaměřené na zvýšení informovanosti o šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s informačními činnostmi týkajícími se kodexu uvedenými v písmenu a), jako je seminář v rámci zasedání Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření;
ii)
uspořádat až tři regionální semináře zaměřené na zvyšování informovanosti o šíření balistických raket a podporovat diskuse o tom, jak by v budoucnu bylo možné na regionální úrovni lépe reagovat na hrozbu, již šíření balistických raket představuje, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s dalšími informačními činnostmi Unie souvisejícími s kodexem; semináře by se ve spolupráci s dotčenými státy mohly uskutečnit v Asii, oblasti Perského zálivu a v Latinské Americe;
iii)
poskytnout čtyři diskusní dokumenty týkající se dalších případných mnohostranných opatření, jimiž by se předcházelo hrozbě, již šíření balistických raket představuje, a prosazovalo úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením k budování důvěry a posouzení možnosti zaměřit se nejprve na regionální úroveň, například na regiony, jež mají pro Unii zvláštní význam nebo v nichž lze v brzké budoucnosti očekávat pokrok;
iv)
uspořádat až tři setkání odborníků zejména z vědecké obce a odborníků na problematiku vesmíru, jakož i z průmyslu, přičemž tato setkání se zaměří na zvyšování informovanosti s cílem předejít v rané fázi převodu technologií dvojího užití a předávání znalostí v této oblasti;
v)
podpořit přístup akademických pracovníků z rozvojových zemí činných v oblasti nešíření raket k projektům středisek excelence EU;
vi)
v koordinaci se středisky excelence EU uspořádat cílené mise odborníků do třetích zemí s cílem sdílet informace a poznatky získané v oblasti kontroly vývozu raketových technologií a zboží dvojího užití a napomoci těmto zemím vybudovat vlastní vnitrostátní kapacity;
vii)
podporovat odbornou přípravu odborníků v oblasti nešíření balistických raket, a to prostřednictvím účasti na programech Unie, jako je například program Evropské bezpečnostní a obranné školy, nebo na programech členských států Unie (dále jen „členské státy“).
Podrobný popis projektů je obsažen v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v čl. 1 odst. 2 po technické stránce provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique, FRS), jež plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 990 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s FRS dohodu o financování. Tato dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohody o financování uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 30 měsíců ode dne uzavření dohody o financování uvedené v čl. 3 odst. 3. Platnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude dohoda o financování uzavřena.
V Bruselu dne 15. prosince 2014.
RÅDETS BESLUT 2014/913/GUSP
av den 15 december 2014
till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 26.2, och
av följande skäl:
(1)
Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.
(2)
EU genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitlen II och III i strategin, till exempel att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leder till förbättring av ett multilateralt system för förhindrande av spridning och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden eller Haag-uppförandekoden) och kontrollsystemet för missilteknik (MTCR) är integrerade delar i detta multilaterala system för förhindrande av spridning. Koden och MTCR syftar till att förebygga och förhindra spridning av ballistiska missilsystem som kan bära massförstörelsevapen och tillhörande teknik.
(3)
Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). Enligt den gemensamma ståndpunkten bör bland annat så många länder som möjligt övertygas att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare samband mellan koden och FN:s multilaterala system om förhindrande av spridning främjas.
(4)
Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen. I dokumentet fastställs bland annat att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot bakgrund av framstegen hittills och det pågående arbetet med att genomföra de ”nya handlingslinjerna” enades rådet i december 2010 om att förlänga genomförandeperioden till och med slutet av 2012.
(5)
Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för koden inom ramen för genomförandet av strategin.
(6)
Den 23 juli 2012 antog rådet beslut 2012/423/Gusp (3). Genom det beslutet kunde man framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialog mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt en bättre tillämpning och utveckling av koden. Detta beslut bör bidra till denna process.
(7)
Mer allmänt ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien, inbegripet Iran, Syrien och Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea).
(8)
FN:s säkerhetsråd framhöll i sin resolution 1540 (2004) och erinrade i sin resolution 1977 (2011) om att spridningen av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i FN:s säkerhetsråds resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Dessutom beslutade FN:s säkerhetsråd i sina resolutioner 1929 (2010) och 1718 (2006), som bygger på bland annat säkerhetsrådsresolutionerna 1540 (2004), 1977 (2011) och 1887 (2009), att Iran och Nordkorea inte bör bedriva någon verksamhet med anknytning till ballistiska missiler med förmåga att bära kärnvapen, inbegripet uppskjutning med användning av ballistisk missilteknik, och att staterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra tekniköverföring eller tekniskt bistånd till Iran och Nordkorea med anknytning till sådan verksamhet.
(9)
Detta beslut bör mer generellt fungera så att en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler stöds.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. I syfte att säkerställa ett fortlöpande och praktiskt genomförande av vissa inslag i strategin som avses i bilagan ska unionen
a)
stödja verksamhet som stöder koden och MTCR, särskilt i syfte att
i)
främja universalisering, särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden,
ii)
stödja genomförandet av och förbättra synligheten för koden,
iii)
främja anslutning till MTCR-riktlinjerna och bilagan till dessa,
b)
mer generellt stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler, särskilt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar.
2. De projekt som ska stödjas av unionen ska härvid omfatta följande särskilda verksamheter:
a)
Verksamhet till stöd för koden:
i)
Utarbeta och offentliggöra ett ”välkomstpaket” för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även erinrar om de anslutna staternas förpliktelser.
ii)
Anordna uppsökande sidoevenemang i Wien i samband med de deltagande staternas årsmöte om Haag-uppförandekoden.
iii)
Anordna uppsökande sidoevenemang för att stödja Haag-uppförandekoden i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott.
iv)
Anordna upp till tre regionala uppsökande seminarier som bygger på EU:s prioriteringar (eventuellt Asien, Gulfländerna och Latinamerika).
v)
Uppmuntra företrädare från såväl utvecklingsländer som anslutit sig och sådana som inte anslutit sig att närvara vid årsmöten och uppsökande seminarier om Haag-uppförandekoden.
vi)
Anordna informationsmöten med stater som nyligen anslutit sig till Haag-uppförandekoden för att hjälpa dem att fullgöra sina förpliktelser, även i samband med årsmötet om Haag-uppförandekoden i Wien.
vii)
Stödja samordningen av de främjande insatserna för Haag-uppförandekoden med verksamheten i FN:s 1540-kommitté, även genom finansiering av deltagande av experter på Haag-uppförandekoden vid 1540-kommitténs landsbesök.
viii)
Stödja Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen.
b)
Verksamhet till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler i allmänhet:
i)
Anordna upp till fyra seminarier för att i samband med multilaterala forum öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler, eventuellt i anslutning till de uppsökande arrangemangen om Haag-uppförandekoden som avses i led a, t.ex. ett seminarium i samband med FN:s generalförsamling eller de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget.
ii)
Anordna upp till tre regionala seminarier för att öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler och stimulera till diskussion om perspektiven för bättre hantering av det hot som spridningen av ballistiska missiler innebär på regional nivå, eventuellt i anslutning till EU:s övriga uppsökande arrangemang om Haag-uppförandekoden; seminarier skulle kunna anordnas i Asien, Gulfregionen och Latinamerika tillsammans med de stater som berörs.
iii)
Tillhandahålla fyra dokument med punkter för reflektioner om eventuella ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder och med undersökning av möjligheten att välja ett regionalt fokus som första steg, till exempel i regioner av särskilt unionsintresse och/eller där framsteg kan väntas inom en nära framtid.
iv)
Anordna upp till tre medvetenhetsskapande möten för experter, särskilt från forsknings- och/eller rymdområdet och industrin, för att redan i ett tidigt skede förhindra överföring av varor med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring.
v)
Främja tillträde för akademiker från utvecklingsländer som arbetar med icke-spridning av missiler till projekt vid EU:s centrum med särskild kompetens.
vi)
I samordning med EU:s centrum med särskild kompetens organisera riktade expertuppdrag i tredjeländer för att utbyta information och tillvaratagna erfarenheter om exportkontroll i samband med missilteknik och varor med dubbla användningsområden och hjälpa dem att bygga upp sin nationella kapacitet.
vii)
Stödja expertutbildning om icke-spridning av ballistiska missiler genom deltagande i EU-program, till exempel ESFP-akademins program, eller i EU-medlemsstaternas program.
En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.
Artikel 2
1. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.
2. Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska ombesörjas av Fondation pour la recherche stratégique (FRS), som ska utföra denna uppgift på den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med FRS.
Artikel 3
1. Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 ska vara 990 000 EUR.
2. De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som är tillämpliga på unionens allmänna budget.
3. Kommissionen ska övervaka att det bidrag som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska därför ingå en finansieringsöverenskommelse med FRS. I överenskommelsen ska det fastställas att FRS ska se till att EU:s bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.
4. Kommissionen ska sträva efter att ingå finansieringsöverenskommelsen i punkt 3 snarast möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om datumet för finansieringsöverenskommelsens ingående.
Artikel 4
1. Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från FRS. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.
2. Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.
Artikel 5
1. Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
2. Detta beslut upphör att gälla 30 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.
Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.