PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 13 september 2013
om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern och om upphävande av beslut 2013/236/EU
(2013/463/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 7.2 och 7.5,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1)
Förordning (EU) nr 472/2013 är tillämplig på medlemsstater som redan mottar ekonomiskt stöd, inklusive från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), vid tidpunkten för dess ikraftträdande.
(2)
I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännandet av makroekonomiska anpassningsprogram för medlemsstater som mottar ekonomiskt stöd. Dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen.
(3)
På begäran den 25 juni 2012 av Cypern om stöd från ESM, beslutade rådet den 25 april 2013 genom rådets beslut 2013/236/EU (2) att Cypern strikt skulle genomföra ett makroekonomiskt anpassningsprogram.
(4)
Den 24 april 2013 beslutade ESM:s styrelse att, i princip, bevilja stabilitetsstöd till Cypern och godkände samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet) och undertecknandet av avtalet av kommissionen på ESM:s vägnar.
(5)
I enlighet med artikel 1.2 i beslut 2013/236/EU har kommissionen, i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB), och där så varit lämpligt, med Internationella valutafonden (IMF), genomfört en första utvärdering av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Som en följd av denna utvärdering har en uppdatering gjorts av det befintliga makroekonomiska anpassningsprogrammet, som avspeglar de åtgärder som har vidtagits av de cypriotiska myndigheterna under det andra kvartalet 2013.
(6)
Efter det att förordning (EU) nr 472/2013 trätt i kraft ska det makroekonomiska anpassningsprogrammet nu antas i form av rådets genomförandebeslut. För att skapa klarhet och rättssäkerhet bör därför programmet antas på nytt på grundval av artikel 7.2 i förordning (EU) nr 472/2013. Innehållet i programmet bör i sak förbli identiskt med det program som godkändes genom beslut 2013/236/EU, men bör även inbegripa resultaten av den utvärdering som genomfördes i enlighet med artikel 1.2 i det beslutet. Samtidigt bör beslut 2013/236/EU upphöra att gälla.
(7)
Kommissionen har i samverkan med ECB och IMF genomfört en första utvärdering för att bedöma hur genomförandet av de överenskomna åtgärderna fortskrider samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Detta har resulterat i att samförståndsavtalet har uppdaterats på områdena för reform av den finansiella sektorn, finanspolitik och strukturreformer, särskilt med avseende på i) en färdplan för det gradvisa lättandet av kapitalkontroller, ii) upprättande av den rättsliga ramen för en ny styrningsstruktur för att förvalta statens ägarintressen i den kooperativa kreditsektorn, iii) en handlingsplan för bekämpning av penningtvätt, iv) ett ersättningssystem för sjukförsäkrings- och pensionsfonder som har haft konton i Cyprus Popular Bank, v) att tillse att nödvändiga nationella budgetmedel fortsatt är tillgängliga för att täcka nationella bidrag till projekt som finansieras genom strukturfonderna och andra EU-fonder, vi) att tillhandahålla detaljerade uppgifter om den planerade reformen av det offentliga bidragssystemet och vii) att utarbeta detaljerade förslag för aktiveringsåtgärder och snabbt vidta åtgärder för att skapa möjligheter för unga människor och förbättra deras framtida anställbarhet. Genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer och reformer på de finansiella och finanspolitiska områdena bör säkerställa hållbarheten för Cyperns offentliga skuld på medellång sikt.
(8)
Under hela genomförandet av det övergripande cypriotiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. En medlemsstat som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram och har otillräcklig administrativ kapacitet ska begära tekniskt stöd från kommissionen, som för detta ändamål kan inrätta expertgrupper.
(9)
De cypriotiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. För att underlätta för den cypriotiska ekonomins återgång till hållbar tillväxt och finanspolitisk och finansiell stabilitet ska Cypern strikt genomföra det makroekonomiska anpassningsprogrammet (nedan kallat programmet), vars viktigaste inslag fastställs i artikel 2 i detta beslut.
2. Kommissionen ska, i samarbete med ECB, och när det är lämpligt med IMF, övervaka Cyperns framsteg i genomförandet av programmet. Cypern ska samarbeta helt och fullt med kommissionen och ECB. Medlemsstaten ska i synnerhet förse dem med all information som dessa anser sig behöva för att kunna övervaka programmet. De cypriotiska myndigheterna ska på förhand samråda med kommissionen, ECB och IMF om antagandet av politik som inte ingår i detta beslut, men som kan ha en väsentlig inverkan på uppnåendet av programmets mål.
3. Kommissionen ska, i samarbete med ECB och, i tillämpliga fall med IMF, tillsammans med de cypriotiska myndigheterna granska eventuella ändringar och uppdateringar av programmet som kan behövas för att ta vederbörlig hänsyn till bland annat eventuella betydande differenser mellan makroekonomiska och finanspolitiska prognoser och sifferutfallet (inklusive sysselsättning), negativa spridningseffekter samt makroekonomiska och finansiella chocker.
För att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet och bidra till att obalanser korrigeras på ett hållbart sätt, ska kommissionen sörja för fortsatt vägledning och rådgivning om finanspolitiska reformer, reformer av finansmarknaden och strukturreformer.
Kommissionen ska med jämna mellanrum bedöma programmets ekonomiska inverkan och rekommendera nödvändiga korrigeringar för att öka tillväxten och sysselsättningen, säkerställa nödvändig finanspolitisk konsolidering och minimera negativa sociala konsekvenser. Det makroekonomiska anpassningsprogrammet, inklusive dess mål och den planerade fördelningen av anpassningsansträngningen, ska offentliggöras.
Artikel 2
1. Programmet ska ha följande huvudsakliga mål: att återställa stabiliteten i den cypriotiska banksektorn, fortsätta det pågående arbetet med att konsolidera de offentliga finanserna samt genomföra strukturreformer för att främja konkurrenskraft och hållbar och balanserad tillväxt. Programmet ska hantera de specifika risker för euroområdets finansiella stabilitet som har sitt ursprung i Cypern och ska syfta till att snabbt återupprätta en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation i Cypern och återställa landets förmåga att fullt ut finansiera sig självt på de internationella finansmarknaderna. Programmet ska ta vederbörlig hänsyn till de rådsrekommendationer som riktas till Cypern i enlighet med artiklarna 121, 126, 136 och 148 i fördraget liksom Cyperns åtgärder för att följa dessa, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska åtgärderna.
2. Cypern ska fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna i överensstämmelse med dess skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott genom bestående åtgärder av hög kvalitet och samtidigt minimera konsekvenserna för svaga grupper i samhället.
3. För att senast år 2016 få ned underskottet under 3 % av BNP ska Cypern vara redo att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder. Cyperns regering ska, särskilt i händelse av ett sämre utfall än väntat på inkomstsidan eller högre sociala utgiftsbehov än väntat till följd av ogynnsamma makroekonomiska effekter, vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att bevara programmets mål, också genom att minska diskretionära utgifter och samtidigt minimera konsekvenserna för svaga grupper i samhället. Under programperioden ska inkomster i likvida medel som överstiger programprognoserna, inklusive eventuella oväntade inkomster, sparas eller användas för att minska skulden. Om resultatet i stället blir bättre än planerat, i den utsträckning det anses bestående, kan det minska behovet av ytterligare åtgärder under programmets sista år.
4. Cypern ska upprätthålla det vällovliga genomförandet av strukturfonder och andra EU-fonder med iakttagande av programmets budgetmål. För att säkerställa ett effektivt genomförande av projekt som finansieras av EU-fondmedel ska cypriotiska regeringen säkerställa att nödvändiga nationella budgetmedel finns tillgängliga för att täcka nationella medfinansieringsbidrag, inberäknat för icke stödberättigande utgifter, enligt EU:s strukturfonder och investeringsfonder (Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden, EJFLU och EFF/EHFF) inom ramen för programperioderna 2007-2013 och 2014-2020, med beaktande av tillgänglig Europeisk investeringsbanksfinansiering. Myndigheterna ska säkerställa att den institutionella kapaciteten för att genomföra nuvarande och framtida program förbättras och att förvaltningsmyndigheter och genomförandeorgan ges lämpliga personella resurser.
5. I syfte att återställa den finansiella sektorns sundhet ska Cypern fortsätta att grundligt reformera och omstrukturera banksektorn och förstärka bärkraftiga banker genom att återställa deras kapital, åtgärda deras likvida ställning och förstärka tillsynen över dem. Programmet ska omfatta följande åtgärder och resultat:
a)
Säkerställande av att banksektorns likviditetsläge noga övervakas. Tillfälliga begränsningar för den fria rörligheten för kapital som nyligen införts (bland annat begränsningar av kontantuttag, betalningar och transfereringar) ska noga följas upp. Målet är att kontrollerna ska vara kvar endast så länge som det är absolut nödvändigt för att minska allvarliga risker för det finansiella systemets stabilitet. En färdplan för ett gradvis lättande av kontrollerna har offentliggjorts, baserat på milstolpar och framsteg med genomförandet av programmet och förenligt med bankernas likviditetsställning. De medelfristiga finansierings- och kapitalplanerna för de inhemska banker som är beroende av finansiering från centralbanken eller mottar statligt stöd ska realistiskt återspegla den förväntade neddragningen av skuldnivån i banksektorn, minska beroendet av lån från centralbankerna och samtidigt undvika akut försäljning av tillgångar och en kreditåtstramning. Bestämmelserna om minsta likviditetskrav ska uppdateras för att förhindra överdriven emittentkoncentration i framtiden.
b)
Anta de nödvändiga lagstadgade kapitalkraven avseende en ökning av miniminivån för kärnprimärkapitalrelationen till 9 % senast i slutet av 2013.
c)
Vidta åtgärder för att minimera kostnaderna för omstrukturering av banker som bärs av skattebetalare. Underkapitaliserade affärsbanker och kooperativa kreditinstitut ska, i största möjliga utsträckning, mobilisera kapital från privata källor innan statliga stödinsatser beviljas. Eventuella planer på omstrukturering ska formellt godkännas enligt reglerna om statligt stöd, innan statligt stöd tillhandahålls. Affärsbanker med kapitalunderskott får, om andra åtgärder inte är tillräckliga, begära hjälp med rekapitalisering från staten i enlighet med statliga stödförfaranden.
d)
Garantera att det upprättas ett kreditregister, att det nuvarande regelverket om låneuppläggnings- och lånehanteringsförfaranden ses över och, vid behov, ändras och att lagstiftning som stärker styrningen av affärsbanker antas.
e)
Stärka bankernas styrelseformer, inklusive genom att förbjuda utlåning till oberoende styrelseledamöter eller till parter som har anknytning till dem.
f)
Maximera återvinning av nödlidande lån och samtidigt minimera låntagares incitament till strategiska fallissemang. Detta ska inbegripa lättande av begränsningar för beslag av säkerheter och korrekt övervakning och hantering av nödlidande lån.
g)
Slutföra harmoniseringen av regleringen av och tillsynen över kooperativa kreditinstitut med regleringen av och tillsynen över affärsbankerna.
h)
Genomförande av strategin för den kooperativa kreditinstitutsektorns framtida struktur, funktionssätt och livskraft, som den utformats av Cyperns centralbank i samråd med kommissionen, ECB och IMF.
i)
Förstärka övervakningen av företags- och hushållssektorernas skuldsättningsnivåer och upprätta en ram för riktad skuldomstrukturering i den privata sektorn för att underlätta ny långivning och minska kreditbegränsningar.
j)
Ytterligare förstärka ramverket för att förhindra penningtvätt och genomföra en handlingsplan som säkerställer genomförandet av förbättrad praxis med avseende på kundkontroll och företagsinsyn, i enlighet med bästa praxis.
k)
Lägga fram lagstiftning för obligatorisk tillsyn baserad på kapitaltäckningsnivåer.
l)
Integrera stresstest i den reguljära externa banktillsynen.
m)
Införa obligatoriska informationskrav för att säkerställa att banker regelbundet meddelar marknaderna om de framsteg som görs i fråga om omstruktureringen av bankernas verksamheter.
n)
Upprätta den rättsliga ramen för en ny styrningsstruktur för att förvalta statens ägarintressen i den kooperativa kreditsektorn.
6. Under 2013 ska de cypriotiska myndigheterna strikt genomföra 2013 års budgetlag (i dess ändrade lydelse), inklusive de ytterligare varaktiga åtgärder som vidtagits före det att den första utbetalningen av finansiellt stöd beviljades, som ska uppgå till minst 351 miljoner EUR (2,1 % av BNP). Cypern ska anta följande åtgärder:
a)
En reform av dess system för fordonsskatt, grundat på miljövänliga principer och med syftet att på medellång sikt öka skatteinkomsterna.
b)
Ett ersättningssystem för sjukförsäkrings- och pensionsfonder som har haft konton i Cyprus Popular Bank, som garanterar likvärdig behandling med sådana fonder i Bank of Cyprus, beaktar kassaflödessituationen och den aktuella ställningen för varje fond och minimerar effekterna på det offentliga underskottet. Mot bakgrund av dessa fonders sociala välfärdskaraktär kan den offentliga sektorns underskottsmål för 2013 revideras för att inräkna budgeteffekterna av detta system.
c)
Ett fullständigt genomförande av de konsolideringsåtgärder som antagits sedan december 2012.
7. Följande åtgärder ska tillämpas av Cypern från och med den 1 januari 2014:
a)
På utgiftssidan ska budgeten inbegripa följande: En minskning av totala utgifter för sociala transfereringar genom bättre målstyrning; en ytterligare minskning av löne-och övertidsersättningsnivåer i den offentliga sektorn i vid bemärkelse. Införandet av en avgift på kollektivtrafikkort för studenter och pensionärer liksom strukturella reformåtgärder inom utbildningssektorn för att förbättra resursutnyttjandet.
b)
På inkomstsidan ska budgeten för 2014 inbegripa följande: En förlängning av den tillfälliga avgiften på bruttoinkomster för anställda i den offentliga och privata sektorn fram till och med den 31 december 2016; höjda mervärdesskatter, höjningar av punktskatter och en höjning av avgifterna till det allmänna socialförsäkringssystemet.
8. För att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet ska Cypern genomföra finanspolitiska strukturreformer, som bland annat ska inkludera följande åtgärder och ge följande resultat:
a)
Vid behov, en ytterligare reformering av det allmänna pensionssystemet och den offentliga sektorns pensionssystem för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, och samtidigt verka för en tillräcklig nivå på pensionerna. En försäkringsteknisk studie ska ange reformalternativ.
b)
Kontroll av ökningen av utgifterna för hälso- och sjukvård för att säkerställa att bassjukvården ges tillräckliga resurser genom att förstärka hållbarheten i finansieringsstrukturen och effektiviteten inom den offentliga hälso- och sjukvården. Förverkliga ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem och säkerställa att det är ekonomiskt hållbart samtidigt som det ger ett heltäckande skydd.
c)
Förbättring av effektiviteten i de offentliga utgifterna och budgetprocessen genom en effektiv medelfristig budgetram som en del av en förbättrat offentlig medelsförvaltning, och på så sätt bidra till budgetkonsolideringsansträngningarna med beaktande av behovet av att säkerställa att det finns tillräckliga medel till grundläggande politikområden, såsom utbildning och hälso- och sjukvård. Denna ram ska vara fullt förenlig med rådets direktiv 2011/85/EU (3) och fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, som undertecknades i Bryssel den 2 mars 2012.
d)
Antagande av en lämplig rättslig och institutionell ram för offentlig-privata partnerskap utformad i enlighet med bästa praxis.
e)
Utarbetande av ett program för att uppnå ett stabilt system för företagsstyrning i statsägda och halvstatliga företag och införande av en privatiseringsplan för att bidra till att förbättra effektiviteten i ekonomin och återställa en hållbar skuldnivå.
f)
Utarbetande och genomförande av en heltäckande reformplan för att göra skatteuppbörden och skatteförvaltningen mer effektiv och rationell, inklusive åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt och säkerställa en fullständig och rättidig tillämpning av lagar och standarder som styr internationellt skattesamarbete och informationsutbyte i skattefrågor.
g)
Reform av systemet för fastighetsskatt.
h)
Reform av den offentliga förvaltningen i syfte att förbättra dess funktion och kostnadseffektivitet, särskilt genom att se över den offentliga förvaltningens storlek, anställningsvillkor och funktionella organisation för att säkerställa att offentliga medel används effektivt och att tjänster av hög kvalitet tillhandahålls befolkningen.
i)
Reformer av de sociala förmånernas övergripande struktur och nivåer, i syfte att få till stånd en effektiv resursanvändning och säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala trygghetsförmåner och incitamenten att börja arbeta. Den planerade reformen av det allmänna sociala bidragssystemet ska garantera att socialbidrag fungerar som ett skyddsnät som garanterar en minimiinkomst för personer som inte uppnår en lägsta godtagbar levnadsstandard och samtidigt säkra incitament att börja arbeta.
j)
Genomförande av en heltäckande revision av landets offentliga finanser, bland annat för att bedöma vad som orsakade uppbyggnaden av alltför höga skuldsättningsnivåer.
9. Cypern ska säkerställa att upphävandet av löneindexeringen i den offentliga sektorn i vidare mening kvarstår fram till programmets slut. Varje förändring av minimilönen ska ligga i linje med den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen, och ska antas efter samråd med arbetsmarknadens parter.
10. Cypern skall utarbeta detaljerade politiska förslag för att åtgärda bristerna i dess aktiveringspolitik. Cypern ska vidta snabba åtgärder för att skapa möjligheter för unga människor och förbättra deras framtida anställbarhet, i linje med målen i rådets rekommendation om fastställande av en ungdomsgaranti (4). Utformningen, förvaltningen och genomförandet av åtgärder riktade till ungdomar ska vara väl integrerade i det mer allmänna systemet för aktiveringspolitik och vara förenliga med reformen av det sociala trygghetssystemet och de överenskomna målen för de offentliga finanserna.
11. Cypern ska anta kvarvarande nödvändiga ändringar av sektorspecifik lagstiftning för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (5). Omotiverade hinder på tjänstemarknaderna, särskilt när det gäller reglerade yrken, ska avskaffas. Konkurrensreglerna ska förbättras genom att stärka den behöriga konkurrensmyndighetens funktion och genom att värna om de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och befogenheter.
12. Cypern ska se till att eftersläpningen i utfärdanden av lagfartsbevis reduceras, vidta åtgärder för att påskynda ett snabbt hävande av gravationer som belastar lagfartsbevis som ska överföras till köpare av fast egendom och infria garanterade tidsramar för utfärdande av bygglov och lagfarter.
13. Cypern ska ändra reglerna för tvångsförsäljning av intecknad egendom och tillåta privata auktioner inom kortast möjliga tidsintervall. Takten i domstolarnas handläggning av ärenden ska förbättras och domstolarnas eftersläpning ska ha avhjälpts i slutet av programperioden. Cypern ska ta initiativ för att stärka turismsektorns konkurrenskraft med hjälp av en konkret handlingsplan som ska leda till genomförandet av de kvantifierade mål som identifierats, bland annat i den nyligen reviderade turismstrategin för 2011-2015. Cypern ska rapportera om flygförbindelsebehov som en grund för en strategi för luftfartspolitik.
14. På energiområdet ska Cypern fullt ut genomföra det tredje energipaketet, utan hinder av vad som sägs i artikel 44.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (6) och artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (7). Cypern ska överväga huruvida det bör utnyttja de undantag som ges i dessa artiklar. Dessutom ska en övergripande utvecklingsplan för en omläggning av den cypriotiska energisektorn utarbetas. Den planen ska bestå av:
a)
En genomförandeplan för den infrastruktur som behövs för naturgasutvinning, med beaktande av kommersiella alternativ och risker.
b)
En uttömmande beskrivning av regelverket och organisationen av marknaden för den omstrukturerade energisektorn och för gasexport, inbegripet en lämplig försäljningsram som maximerar skatteinkomster.
c)
En plan för att inrätta den institutionella ramen för förvaltning av gas- och oljefyndigheter, inklusive en resursfond, som bör uppbära och förvalta offentliga intäkter från havsbaserad gasutvinning och som uppförs på grundval av internationellt erkänd bästa praxis.
15. Cypern ska inkomma med en begäran till kommissionen om tekniskt stöd under programperioden. Begäran ska identifiera och specificera vilka områden för tekniskt stöd eller rådgivningstjänster som de cypriotiska myndigheterna anser väsentliga för genomförandet av dess makroekonomiska anpassningsprogram.
Artikel 3
Beslut 2013/236/EU ska upphöra att gälla.
Artikel 4
Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.
Utfärdat i Bryssel den 13 september 2013.