PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 508/2013
av den 29 maj 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 260/2007 (2), en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) (nedan kallad de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 63,5 % för alla företag utom tre kinesiska exporterande tillverkare, för vilka individuella tullsatser beviljades.
2. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(2)
Kommissionen meddelade den 9 mars 2012 genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (3) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa volframelektroder med ursprung i Kina.
(3)
Översynen inleddes sedan en motiverad begäran lämnats in av Eurometaux (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens tillverkning av vissa volframelektroder.
(4)
Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.
3. Undersökning
3.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(5)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 januari 2011-31 december 2011 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3.2 Parter som berörs av undersökningen
(6)
Kommissionen underrättade officiellt sökandena, den andra kända unionstillverkaren, exporterande tillverkare, icke-närstående importörer och användare som man visste var berörda, tillverkare i möjliga jämförbara länder samt företrädarna för Kina om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(7)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(8)
Eftersom det verkade finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen som var berörda, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för dessa parter. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Tre importörer gav sig till känna. Inga av dem importerade dock vissa volframelektroder med ursprung i Kina under översynsperioden.
(10)
Eftersom endast två exporterande tillverkare från Kina trädde fram med den begärda informationen var det inte nödvändigt att göra ett urval av exporterande tillverkare.
(11)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till de parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två unionstillverkare, två exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i Förenta staterna.
(12)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos nedanstående företag.
a)
Unionstillverkare
-
Plansee SE, Österrike
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Tyskland
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd, Zibo
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd, Baoji
c)
Närstående företag till en samarbetsvillig exporterande tillverkare i Kina
-
Shanghai Weldstone Asia Co. Ltd, Shanghai
d)
Närstående företag till en samarbetsvillig exporterande tillverkare i Europeiska unionen
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Tyskland
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgien
e)
Jämförbart land
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, Förenta staterna
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(13)
Den produkt som berörs är den som avses i förordning (EG) nr 260/2007, nämligen volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 00.
(14)
Den undersökta produkten används för svetsning och liknande processer. Volframelektroder används i många olika industrisektorer, exempelvis byggnads-, varvs-, bil-, sjöfarts-, kemi-, kärnkrafts- och rymdfartsindustrin samt i olje- och naturgasledningar. På grund av de olika produkttypernas fysikaliska och kemiska egenskaper och av att de är utbytbara för användaren betraktas alla typer av volframelektroder som en enda produkt i detta förfarande.
(15)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den undersökta produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer på unionsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(16)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte eller återkom.
(17)
Såsom förklaras ovan var det inte nödvändigt att göra ett urval av exporterande tillverkare i Kina. De båda samarbetsvilliga företagen stod för 80-85 % av importen av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden. Mot den bakgrunden fastslogs därför att samarbetsgraden var hög.
(18)
En av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades marknadsekonomisk behandling i den ursprungliga undersökningen i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, medan den andra samarbetsvilliga exporterande tillverkaren beviljades individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Det erinras om att marknadsekonomisk behandling och individuell behandling inom ramen för undersökningar i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen inte omprövas. Ett tredje företag, som inte samarbetade i denna översyn vid giltighetstidens utgång, beviljades individuell behandling i den ursprungliga undersökningen.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Jämförbart land
(19)
Eftersom Kina är en övergångsekonomi ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(20)
Liksom i den ursprungliga undersökningen föreslogs i tillkännagivandet om inledande att Förenta staterna skulle användas som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet. Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om detta var ett lämpligt val. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.
(21)
Kommissionen undersökte också om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land, och fastställde andra tredjeländer från vilka import av volframelektroder hade registrerats i Eurostat. De potentiella kända tillverkarna i dessa länder kontaktades och uppmanades att samarbeta i undersökningen. Man fick emellertid inte till stånd något samarbete.
(22)
Förenta staterna ansågs vara representativt som referensmarknad, särskilt med tanke på den amerikanska inhemska marknadens öppenhet och konkurrensutsatthet. Förenta staterna användes också som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Inga nya eller förändrade omständigheter som skulle motivera en ändring föreföll föreligga och kommissionen underrättades inte heller om några sådana omständigheter.
(23)
Förenta staterna har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn. Den enda kända amerikanska tillverkaren kontaktades och samtyckte till att samarbeta, besvara frågeformulären och godta ett kontrollbesök. De kontrollerade försäljnings- och tillverkningsuppgifterna från detta företag har använts för att fastställa normalvärdet för de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen.
2.2 Normalvärde
(24)
För det företag som hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen fastställdes normalvärdet utifrån uppgifter som företaget lämnat. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om den inhemska försäljningen av volframelektroder till oberoende kunder var representativ under översynsperioden, dvs. om försäljningsvolymen för den produkt som var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av deras export av den berörda produkten till unionen.
(25)
Kommissionen undersökte senare huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kan anses ha blivit såld vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen, genom fastställande av andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden.
(26)
För de typer av den berörda produkten för vilken den inhemska försäljningen var representativ och såldes vid normal handel, fastställdes normalvärdet utifrån de priser som betalats av de oberoende kunderna i det exporterande landet. För de återstående typerna av den berörda produkten måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av företagets tillverkningskostnader plus försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader och den vinst som gjordes på inhemsk försäljning vid normal handel i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.
(27)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att den metod som använts för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader var en annan än den metod som använts i den ursprungliga undersökningen och att detta kunde ha påverkat fastställandet av den vinstmarginal som använts för att beräkna det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Bortsett från de uppgifter som redan tillhandahållits under undersökningen gav dock parten inga ytterligare belägg för sitt påstående. Det bör noteras att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader fördelats på grundval av omsättningen i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen och att denna metod även användes i den ursprungliga undersökningen.
(28)
Den vinst som användes i den ursprungliga undersökningen kom inte från en bedömning vid normal handel, eftersom ingen av de exporterade typerna av den berörda produkten såldes på den inhemska marknaden vid normal handel. Den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång visade att vissa typer av den berörda produkten genererade vinst, och därför kunde vinsterna från dessa vinstgivande transaktioner användas för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.
(29)
När det gäller det företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Kommissionen konstaterade att den inhemska försäljningen för tillverkaren i det jämförbara landet omfattade tillräckligt stora mängder och skedde vid normal handel och således kunde användas för att fastställa normalvärdet för det företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status.
2.3 Exportpris
(30)
När det gäller det företag som hade beviljats marknadsekonomisk status skedde all exportförsäljning till unionen via närstående importörer och såldes därefter vidare till närstående och icke-närstående företag i unionen. Exportpriset konstruerades därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter vederbörlig justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. I det hänseendet användes de närstående företagens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.
(31)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att vid fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för de närstående importörerna togs vissa utgifter med i beräkningen som hörde samman med försäljningen av andra produkter än den berörda, och att dessa utgifter därför borde undantas. Det bör noteras att de verifierade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de berörda företagen tillhandahöll beaktades när exportpriset konstruerades i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Påståendet att de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som tillhandahölls innehöll kostnader från försäljning av andra produkter underbyggdes inte med några belägg och avvisas därför.
(32)
Dessutom baserade sig de synpunkter på exportpriser som en berörd part lämnade på en felaktig växelkurs för den berörda valutan. Påståendet avvisas därför.
(33)
Beträffande vinstmarginalen samarbetade inte några av de icke-närstående importörerna i unionen. I den ursprungliga undersökningen användes de närstående importörernas vinstmarginal, eftersom de icke-närstående importörernas verksamhet inte i tillräcklig utsträckning kunde jämföras med den berörda närstående importörens verksamhet. Av undersökningen framgick att den närstående importörens verksamhet var densamma under översynsperioden som under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen, dvs. att merparten av de importerade volframelektroderna infogades i företagsgruppens viktigaste produkt, en svetsbrännare. Det bör också noteras att volframelektrodernas värde är obetydligt i förhållande till slutprodukternas värde. På grundval av detta och i enlighet med den ursprungliga undersökningen drogs slutsatsen att den närstående importörens egen vinstmarginal skulle utgöra en korrekt grund för vinstmarginalen för fastställande av ett konstruerat exportpris.
(34)
När det gäller det företag som hade beviljats individuell status i den ursprungliga undersökningen, skedde all exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen. I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställdes exportpriset därför på grundval av det pris som faktiskt hade betalats eller skulle betalas.
(35)
Exportpriset för alla övriga tillverkare i Kina fastställdes utifrån uppgifter om importstatistiken i databasen i artikel 14.6.
(36)
I enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen fastställdes exportpriserna med avdrag för de antidumpningstullar som betalats, eftersom ingen part tillhandahållit några belägg för att tullarna korrekt återspeglats i återförsäljningspriser och påföljande försäljningspriser på unionsmarknaden.
2.4 Jämförelse
(37)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(38)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för skillnader i transport-, försäkrings- och kreditkostnader som påverkade priserna och deras jämförbarhet.
2.5 Dumpningsmarginal
(39)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(40)
När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, visade jämförelsen att dessa företag har fortsatt med dumpningen på betydande nivåer.
(41)
Den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade beviljats individuell status i den ursprungliga undersökningen samt omfattades av den landsomfattande dumpningsmarginal som tillämpades på alla övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina, uppvisade en betydande dumpningsnivå som var ännu högre än i den ursprungliga undersökningen.
3. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.1 Inledande anmärkning
(42)
Utöver undersökningen av huruvida det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(43)
I det hänseendet bör det noteras att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna endast stod för omkring 10 % av den totala tillverkningskapaciteten i Kina. Därför måste slutsatserna i stor utsträckning dras utifrån de uppgifter som lämnats i begäran om översyn samt utifrån offentlig information. De kinesiska tillverkarnas exportprisbeteende med avseende på marknader i andra tredjeländer, den kinesiska tillverkningskapaciteten samt den tillgängliga outnyttjade kapaciteten och unionsmarknadens attraktionskraft för kinesiska exportörer uppmärksammades särskilt.
3.2 De kinesiska tillverkarnas exportprisbeteende för marknader i andra tredjeländer
(44)
Beträffande exporten till andra tredjeländer bör det noteras att den statistik som finns tillgänglig i kinesiska offentliga databaser avser en bredare produktdefinition än den berörda produkten, och att någon meningsfull analys av de kvantiteter som exporteras till andra marknader eller av priserna på dessa marknader därför inte kunde göras. De båda samarbetsvilliga tillverkarna från Kina exporterade inte till icke-närstående kunder på andra tredjemarknader. Mot den bakgrunden kunde exportpriserna till marknader i andra tredjeländer under översynsperioden inte fastställas på ett tillförlitligt sätt och inga bestämda slutsatser kunde dras utifrån den tillgängliga informationen.
3.3 De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet
(45)
De uppgifter som ligger till grund för analysen nedan lämnades av sökanden i begäran om översyn och kontrollerades mot offentlig information.
(46)
Mot den bakgrunden uppskattades de kinesiska tillverkarnas kapacitet till 1 600 000 kg. Sökanden uppskattar att de kinesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande ligger på omkring 63 %, vilket ger en outnyttjad kapacitet på omkring 600 000 kg, vilket är nästan fem gånger så mycket som den totala unionsförbrukningen under översynsperioden. Det finns således stora tillgängliga exportkvantiteter i Kina, särskilt eftersom det inte finns något som tyder på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera denna omfattande outnyttjade kapacitet.
3.4 Volym och priser för den dumpade importen från Kina
(47)
Importen från Kina till unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på långt över 50 000 kg under översynsperioden, vilket motsvarade ungefär hälften av den totala unionsförbrukningen under översynsperioden.
(48)
Under skadeundersökningsperioden varierade importpriserna och följde samma tendenser som försäljningspriserna för unionsindustrin på unionsmarknaden. Importpriserna ökade generellt med 42 % mellan 2008 och översynsperioden och låg kvar på de dumpade nivåerna. Prisökningen beror främst på den högre kostnaden för den viktigaste råvaran (volframpulver) under översynsperioden.
3.5 Unionsmarknadens attraktionskraft
(49)
Unionsmarknaden är bland de största i världen och står för omkring 20 % av världens förbrukning av volframelektroder. De kinesiska företagen har visat ett seriöst intresse för att utöka sin närvaro på unionsmarknaden, vilket stöds av det faktum att de behållit och till och med ökat sin betydande marknadsandel på 45 % under översynsperioden.
3.6 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(50)
Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med betydande dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på unionsmarknaden, och de kinesiska exportörernas intresse för unionsmarknaden, samt den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, som i hög grad överskrider den totala unionsförbrukningen, kan man dra slutsatsen att dumpningen med stor sannolikhet kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.
D. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Definition av unionsindustrin
(51)
Under den aktuella undersökningen bekräftades att volframelektroder tillverkas av två tillverkare i unionen. Båda dessa tillverkare samarbetade fullt ut i undersökningen.
(52)
Företagen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.
2. Inledande anmärkning
(53)
Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två företag, kommer uppgifterna om unionsindustrin av sekretesskäl antingen att anges i indexerad form eller i form av intervall, i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
(54)
Eftersom import baserad på KN-nummer i Eurostats importstatistik också omfattade andra produkter än volframelektroder, har analysen om importen gjorts utifrån importuppgifter baserade på Taric-nummer, samt utifrån uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. Taric-uppgifter är konfidentiella, eftersom de är så detaljerade att parterna blir möjliga att identifiera. Av detta skäl lades en del uppgifter fram i intervall.
3. Unionens förbrukning
(55)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på Taric-nummer samt uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.
(56)
Mellan 2008 och översynsperioden (skadeundersökningsperioden) minskade unionsförbrukningen med ungefär 16 %. Unionsförbrukningen ökade avsevärt mellan 2008 och 2009 och har ökat sedan dess, men har under översynsperioden inte nått de nivåer som rådde före krisen. Mellan den lägsta nivån under 2009 och översynsperioden ökade unionsförbrukningen med nästan 40 %.
Tabell 1
Förbrukning
Volym
(kg)
2008
2009
2010
ÖP
Förbrukning
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Källa:
Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen i artikel 14.6.
4. Volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina
(57)
Volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fastställdes utifrån importstatistik baserad på Taric-nummer samt utifrån uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.
(58)
Oavsett den absoluta ökningen av unionsförbrukningen, ökade importvolymen för den berörda produkten med ursprung i Kina med 9 % under skadeundersökningsperioden, och låg kvar på en nivå långt över 50 000 kg under översynsperioden (se tabell 2). Denna ökning, tillsammans med den allmänna minskningen av unionsförbrukningen under skadeundersökningsperioden, ledde till en ökning av de kinesiska exportörernas marknadsandel till ungefär hälften av den totala unionsmarknaden.
Tabell 2
Import från Kina
2008
2009
2010
ÖP
Volym
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Marknadsandel (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Källa:
Eurostat, databasen i artikel 14.6.
5. Priserna på import från Kina
5.1 Prisutveckling
(59)
Priserna från Kina ökade med omkring 40 % mellan 2008 och översynsperioden, med en stadig ökning under översynsperioden. Prisökningen beror främst på den högre kostnaden för den viktigaste råvaran (volframpulver) under översynsperioden.
Tabell 3
Priserna på import från Kina
2008
2009
2010
ÖP
Priser
Euro/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Källa:
Eurostat, databasen i artikel 14.6.
5.2 Prisunderskridande
(60)
Av undersökningen framgick att importpriserna från Kina underskred unionsindustrins genomsnittliga priser. En prisunderskridandemarginal på 37 % fastställdes under översynsperioden, och också om antidumpningstullen tas med i beräkningen var prisunderskridandemarginalen hög och uppgick till 24 %. Beräkningen gjordes utifrån en jämförelse av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas Cif-exportpriser och de genomsnittliga priserna för unionsindustrin på nivån fritt fabrik. Priserna ansågs vara representativa för Kina eftersom de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för omkring 80 % av importen av volframelektroder från Kina.
(61)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en exporterande tillverkare att priserna inte jämförts produkttyp för produkttyp och att de beräknade prisunderskridandemarginalerna inte var meningsfulla på grund av betydande prisskillnader mellan olika produkttyper. På grundval av tillgängliga uppgifter var en prisjämförelse produkttyp för produkttyp endast möjlig för en del av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden och för en del av exportförsäljningen till unionen. Den berörda parten tillhandahöll dock inga belägg för att den använda metoden inte skulle vara tillförlitlig. Detta påstående avvisas därför.
(62)
Efter meddelandet av uppgifter hävdades också att de kinesiska importpriserna och unionsindustrins försäljningspriser inte jämförts i samma handelsled. Detta påstående underbyggdes dock inte eftersom den berörda parten inte tillhandahöll några uppgifter eller belägg som visade konsekventa och tydliga skillnader i säljarens funktion och pris för de påstådda olika handelsleden. Detta påstående avvisas därför.
6. Import från andra tredjeländer
(63)
I tabellen nedan anges importvolymen och priserna från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Volymerna och marknadsandelen för import från andra tredjeländer fastställdes med hjälp av statistik baserad på Taric-nummer samt utifrån uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.
Tabell 4
Import från andra tredjeländer
2008
2009
2010
ÖP
Vietnam
Importvolym (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Pris i
euro/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Sydkorea
Importvolym (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Pris i
euro/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Andra tredjeländer
Importvolym (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Pris i
euro/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Totalt
Importvolym (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Marknadsandel för import från andra tredjeländer (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Pris i
euro/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Källa:
Eurostat, databasen i artikel 14.6.
(64)
Importvolymen från andra tredjeländer till unionsmarknaden minskade med omkring 33 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen minskade under skadeundersökningsperioden och varierade mellan 30 och 35 % under översynsperioden. Priserna från andra tredjeländer ökade med 21 % under samma period.
(65)
Det erinras om att ingen betydande import av den likadana produkten till unionsmarknaden skedde under den ursprungliga undersökningen från andra länder än Kina. I den ursprungliga undersökningen fastställdes att de viktigaste marknaderna för de återstående amerikanska och japanska tillverkarna var deras respektive inhemska marknader. Det fastslogs därför att importen från andra länder än Kina var mycket liten.
(66)
Uppgifter som tillhandahållits av unionsindustrin gör gällande att det inte finns någon tillverkning av volframelektroder i Vietnam och Sydkorea, och att importen från dessa länder i realiteten kommer från Kina. Under undersökningen framkom dock inga uppgifter som kunde bekräfta detta påstående.
7. Unionsindustrins ekonomiska situation
7.1 Inledande anmärkningar
(67)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
(68)
Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två tillverkare samlas uppgifterna in i intervall av sekretesskäl.
7.2 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(69)
Unionsindustrins produktion minskade varje år under skadeundersökningsperioden. I slutet av översynsperioden hade produktionen minskat med 29 % i förhållande till 2008. Utvecklingen var särskilt negativ under 2009, med en minskning på över 40 %.
Tabell 5
Unionens totala produktion
Volym
(kg)
2008
2009
2010
ÖP
Produktion
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Källa:
Svar på frågeformulär.
(70)
Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. När produktionen minskade sjönk samtidigt kapacitetsutnyttjandet sammanlagt med 27 % mellan 2008 och översynsperioden, och uppgick under översynsperioden till 41 %. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 6
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Volym
(kg)
2008
2009
2010
ÖP
Produktionskapacitet
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.3 Lager
(71)
Unionsindustrins utgående lager minskade med 20 % mellan 2008 och översynsperioden. Denna utveckling är i linje med den allmänna trenden mot en lägre förbrukning på unionsmarknaden under samma period.
Tabell 7
Utgående lager
Volym
(kg)
2008
2009
2010
ÖP
Utgående lager
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.4 Försäljningsvolym
(72)
Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 23 % mellan 2008 och översynsperioden, med en tydlig minskning mellan 2008 och 2009. Denna negativa utveckling var tydligare än minskningen av den totala förbrukningen, med undantag för 2010.
Tabell 8
Försäljning till icke-närstående kunder
2008
2009
2010
ÖP
Volym (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.5 Marknadsandel
(73)
Till följd av konstaterandena i föregående skäl om försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden, minskade unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots att unionsindustrins försäljningsvolymer minskade, behöll unionsindustrin sina marknadsandelar under 2009 och 2010, men drabbades av ett bakslag med minskad försäljning under översynsperioden, trots den växande marknaden. Detta ledde till en marknadsandel på mellan 20 och 25 %, något lägre än den marknadsandel som registrerades i början av den berörda perioden.
Tabell 9
Unionens marknadsandel
2008
2009
2010
ÖP
Unionens marknadsandel (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Källa:
Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen i artikel 14.6.
7.6 Tillväxt
(74)
Såsom anges ovan minskade unionsförbrukningen avsevärt mellan 2008 och 2009, till följd av den ekonomiska nedgången, och har sedan dess ökat, men har under översynsperioden inte nått de nivåer som rådde före krisen. Trots att unionsindustrins försäljningsvolymer minskade, behöll unionsindustrin sina marknadsandelar under 2009 och 2010, men drabbades av ett bakslag med minskad försäljning under översynsperioden, trots den växande marknaden.
7.7 Sysselsättning och produktivitet
(75)
Sysselsättningsnivån för unionsindustrin minskade med 13 % mellan 2008 och översynsperioden.
(76)
Till följd av den minskade produktionen minskade även produktiviteten per anställd, mätt i produktion i kg per anställd, under skadeundersökningsperioden. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 10
Total sysselsättning och produktivitet i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Personalindex
100
65
84
87
Produktivitetsindex
100
92
106
83
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.8 Försäljningspris per enhet
(77)
Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade något mellan 2008 och 2010, delvis på grund av inverkan av den ekonomiska krisen. Mellan 2010 och översynsperioden ökade försäljningspriset per enhet avsevärt. Unionsindustrins försäljningspriser ökade generellt med 35 % under skadeundersökningsperioden. Denna prisutveckling, i synnerhet mellan 2010 och översynsperioden, orsakades av prisökningen för den viktigaste komponenten i volframelektroder.
Tabell 11
Pris per enhet vid försäljning i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/enhet)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.9 Lönsamhet
(78)
Lönsamheten ökade mellan 2008 och översynsperioden, efter att ha legat på en lägre nivå under 2009 och 2010. Lönsamheten var dock fortsatt negativ under hela skadeundersökningsperioden.
Tabell 12
Lönsamhet
2008
2009
2010
ÖP
Lönsamhet för försäljningen i unionen
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.10 Investeringar och avkastning på investeringar
(79)
Investeringarna i den verksamhet som avser den berörda produkten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden.
(80)
Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen. Under 2008 uppvisade unionsindustrin en negativ avkastning på investeringar som ökade något under översynsperioden, men ändå förblev negativ.
Tabell 13
Investeringar och avkastning på investeringar
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
ÖP
Investeringar
100
2
23
18
Avkastning på investeringar
100
100
96
103
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.11 Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(81)
Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, mätt i procentandel av omsättningen för den berörda produkten, förbättrades avsevärt under skadeundersökningsperioden, men förblev ändå negativt.
Tabell 14
Kassaflöde
2008
2009
2010
ÖP
Kassaflöde
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Källa:
Svar på frågeformulär.
7.12 Löner
(82)
Mellan 2008 och översynsperioden minskade lönerna i unionsindustrin med 16 % i linje med det minskade antalet anställda.
7.13 Dumpningsmarginalens storlek
(83)
Trots de gällande åtgärderna konstaterades en avsevärd dumpning under översynsperioden på en avsevärt högre nivå än för de nuvarande åtgärderna. Med tanke på den omfattande outnyttjade kapaciteten, den faktiska importvolymen från Kina och det avsevärda prisunderskridandet jämfört med unionsindustrins försäljningspriser, kan inverkan av de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin inte anses vara försumbara.
7.14 Återhämtning från tidigare dumpning
(84)
Kommissionen analyserade huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Trots de gällande antidumpningsåtgärderna lyckades unionsindustrin inte återhämta sig från den tidigare dumpningen. Som svar på pristrycket på grund av den kinesiska importen försökte unionsindustrin att behålla sin marknadsandel, vilket dock ledde till förluster.
8. Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(85)
Unionsindustrin har fortsatt befunnit sig i en utsatt ekonomisk situation och har lidit fortsatt väsentlig skada. Nästan alla skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Man kan därför inte dra slutsatsen att unionsindustrin befunnit sig i en trygg situation.
(86)
Som svar på pristrycket på grund av den kinesiska importen försökte unionsindustrin att behålla sin marknadsandel. Försäljningspriserna underskred dock väsentligt den kritiska punkten. Höjningen av unionsindustrins försäljningspriser mellan 2010 och översynsperioden beror på de höjda råvarupriserna och täckte inte hela totalkostnaden för unionsindustrin.
(87)
Sammanfattningsvis kan unionsindustrins svårigheter tydligt kopplas till den omfattande närvaron av kinesisk lågprisimport av den berörda produkten på unionsmarknaden, som säljs till kraftigt dumpade priser, trots de gällande åtgärderna. Denna faktor var tillräcklig för att fastställa att en situation råder där unionsindustrin gör förluster trots sina försök att behålla en rimlig marknadsandel. Dessa svårigheter har dock ytterligare förvärrats under nästan hela skadeundersökningsperioden på grund av två faktorer: marknadsnedgången under den ekonomiska krisen 2008-2009 och, i mindre utsträckning, den plötsliga höjningen av råvarukostnader under översynsperioden, vilket lett till en situation med avsevärda förluster.
(88)
Mot bakgrund av den negativa utvecklingen för de indikatorer som avser unionsindustrin, anses unionsindustrin ha lidit fortsatt väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under skadeundersökningsperioden.
E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
1. Inledande anmärkningar
(89)
Under skadeundersökningsperioden befann sig unionsindustrin i en bräcklig situation och var fortsatt utsatt för den skadevållande effekten av dumpad import från Kina.
(90)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades importen från det berörda landet för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
2. Importvolymer från Kina
(91)
Det erinras om att förbrukningen på unionsmarknaden har minskat avsevärt sedan den ursprungliga undersökningen, främst på grund av den ekonomiska nedgången. Under dessa omständigheter ökade de kinesiska importvolymerna till en nivå långt över 50 000 kg under översynsperioden. Beträffande importvolymen ökade den med 9 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade.
3. Outnyttjad kapacitet i Kina
(92)
Såsom beskrivs i skäl 46 framgår av de tillgängliga uppgifterna att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina. Man kan förvänta sig att en stor del av denna outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas för att öka importen till unionsmarknaden. Detta beror på att det saknas indikationer på att marknaderna i tredjeländer eller de kinesiska inhemska marknaderna skulle kunna absorbera den betydande kinesiska outnyttjade kapaciteten. Därför finns en kapacitet att avsevärt öka importen till unionen. Den outnyttjade kapaciteten uppskattas vara nästan fem gånger så stor som unionsförbrukningen under översynsperioden.
(93)
Vidare visade de uppgifter som lämnades under undersökningen på betydande snedvridningar av marknaden för den råvara (ammoniumparavolframat - ”APT”) som används för tillverkningen av den berörda produkten. Denna råvara omfattas av exportkvoter som införts av de kinesiska myndigheterna, samt av exportskatt, vilket begränsar exporten av APT och artificiellt ökar dess världsmarknadspris. Denna snedvridning kommer sannolikt att uppmuntra den kinesiska industrin till fortsatt tillverkning och export till låga priser, medan unionsindustrin måste tillverka den likadana produkten utifrån artificiellt höga råvarupriser.
4. Unionsmarknadens attraktionskraft
(94)
Det konstaterades att de kinesiska exporterande tillverkarna uppvisade ett fortsatt intresse för unionsmarknaden och kunde öka importvolymen på bekostnad av unionsindustrins försäljning. De exporterande kinesiska tillverkarna ökade till och med sin redan betydande marknadsandel under översynsperioden.
5. Slutsats
(95)
Unionsindustrin har under flera år lidit av verkningarna av den dumpade importen från Kina och befinner sig fortfarande i en utsatt ekonomisk situation.
(96)
Om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle ökad dumpad import med stor sannolikhet utgöra ett allvarligt hot mot unionsindustrins existens. Det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina, som sannolikt i hög grad skulle riktas in på unionsmarknaden till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(97)
Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den fortsatta dumpningen, Kinas outnyttjade kapacitet, snedvridningen på råvarumarknaden, de kinesiska exporterande tillverkarnas kapacitet att i stället rikta in sina exportvolymer på unionsmarknaden, de kinesiska exportörernas prisbeteende med tydligt underskridande av unionsindustrins priser och unionsmarknadens attraktionskraft, skulle ett upphävande av åtgärderna sannolikt innebära att unionsindustrin skulle lida fortsatt skada.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(98)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.
(99)
Det bör erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot unionens intresse i den ursprungliga undersökningen. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter av de gällande antidumpningsåtgärderna för de berörda parterna.
(100)
Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att den skadevållande dumpningen skulle fortsätta, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna.
2. Unionsindustrins intresse
(101)
Mot bakgrund av unionsindustrins situation och analysen av sannolikheten av återkommande skada, är det tydligt att unionsindustrins ekonomiska situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningstullarna skulle upphöra. Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktions- och försäljningsvolym, medan importen från det berörda landet ökade trots de gällande åtgärderna. Under samma period försämrades unionsindustrins ekonomiska situation och industrin började gå med allvarlig förlust. Effektiva konkurrensvillkor måste därför tillämpas på unionsmarknaden.
(102)
Fortsatta åtgärder skulle gynna unionsindustrin, som skulle kunna öka försäljningsvolymen och förbättra sin ekonomiska situation. Däremot skulle ett upphörande av åtgärderna allvarligt hota unionsindustrins lönsamhet.
3. Användarnas intresse
(103)
Ingen av de 15 användare som kontaktades gav sig till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Såsom i den ursprungliga undersökningen togs inga svar på frågeformulär emot från berörda användare. I den ursprungliga undersökningen förklarades det bristande samarbetet genom den begränsade effekten av volframelektroder på användarnas produktionskostnader, eftersom det framgick att kvaliteten och tillförlitligheten var kundernas främsta kriterier. Med tanke på den tydligt marginella inverkan av den berörda produkten på kostnaderna för produkter i senare led, konstaterades det att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustrin negativt.
4. Importörernas intresse
(104)
Tre importörer kontaktade kommissionen i början av undersökningen, men ansågs inte vara berörda parter eftersom de inte hade importerat den berörda produkten från Kina under översynsperioden. Med tanke på att importörerna av volframelektroder inte visade något intresse under undersökningen, konstaterades det att det inte uppenbart stred mot unionens intresse att behålla åtgärderna.
5. Slutsats
(105)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(106)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(107)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa volframelektroder med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 260/2007, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(108)
I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, antas det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som endast gäller för företag som får en indivudell tullsats, inkluderar att en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den återstående antidumpningstullen som gäller för alla övriga företag.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 00 (Taric-nummer 8101991010 och 8515900010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande tullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd
38,8 %
A756
Alla övriga företag
63,5 %
A999
3. De individuella antidumpningstullar som fastställs för de företag som nämns i punkt 2 ska endast tillämpas om en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 maj 2013.