ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 3. prosince 2013
o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES
(Text s významem pro EHP)
(2013/743/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (dále jen „program Horizont 2020“) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (3) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
(2)
Obecný program Horizont 2020 by měl být uskutečňován prostřednictvím tří priorit zaměřených na dosahování vynikajících vědeckých výsledků („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a hledáním odpovědí na společenských výzev („společenské výzvy“). Obecný cíl se uskutečňuje rovněž prostřednictvím specifických cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“. Tyto priority a specifické cíle by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje jednu část pro každou ze tří priorit, a sice jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska.
(3)
Všechny priority a specifické cíle programu Horizont 2020 by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni Sedmého rámcového programu Evropského společenství provýzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“) přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (4).
(4)
Zatímco nařízení (EU) č. 1291/2013 stanoví obecný cíl programu Horizont 2020, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují ustanovení o provádění obsažená v nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně ustanovení týkajících se etických zásad.
(5)
Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna konzistentně s těmito částmi.
(6)
K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. V rámci priority „Vynikající věda“ by měla být podpořena činnost Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie-Skłodowska“ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit v celosvětovém měřítku větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy zavedeného v Unii.
(7)
Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci priority I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.
(8)
Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (5), a měla by být její nástupkyní. Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti.
(9)
V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v mikropodnicích a malých a středních podnicích).
(10)
Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění.
(11)
Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení nezbytného měřítka a rozsahu. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.
(12)
Priorita „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací, včetně činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by ve vhodných případech měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.
(13)
V rámci priority „společenské výzvy“ a specifickým cílem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty.
(14)
Specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropského talentového potenciálu a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a obecně rozděleny v rámci Unie v souladu se zásadou excelence.
(15)
Specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.
(16)
Společné výzkumné středisko by mělo jakožto nedílnou součást programu Horizont 2020 i nadále poskytovat nezávislou a na zákazníky orientovanou vědeckou a technickou podporu pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a okruhy „bezpečnost a občanství“ a „globální Evropa“ víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
(17)
Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.
(18)
Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a, v menším rozsahu, využívání duševního vlastnictví.
(19)
Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020.
(20)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (6), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny.
(21)
K zajištění toho, aby zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem přizpůsobení nebo podpory zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu.
(23)
Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro priority „vynikající věda“, „vedoucí postavení průmyslu“ a „společenské výzvy“ a specifické cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(24)
Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom (8).
(25)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES (13),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení (EU) č. 1291/2013 a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla.
Článek 2
Zřízení zvláštního programu
1. Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí zvláštní program k provedení Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „zvláštní program“).
2. V souladu s čl. 5 odst. 2, 2a a 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 se zvláštní program skládá z těchto částí:
a)
část I „Vynikající věda“;
b)
část II „Vedoucí postavení v průmyslu“;
c)
část III „Společenské výzvy“;
d)
část IV „Šíření excelence a rozšiřování účasti“;
e)
část V „Věda se společností a pro společnost“;
f)
část VI „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“.
Článek 3
Specifické cíle
1. Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
posílení průkopnického výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (dále jen „Evropská rada pro výzkum“);
b)
posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií;
c)
posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowska (dále jen „akce „Marie Curie-Skłodowska“);
d)
posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur (dále jen „výzkumné infrastruktury“).
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I.
2. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií („vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“):
i)
informační a komunikační technologie,
ii)
nanotechnologie,
iii)
vyspělé materiály,
iv)
biotechnologie,
v)
vyspělá výroba a zpracování,
vi)
vesmír;
b)
zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací;
c)
zvýšení inovací v malých a středních podnicích.
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I.
Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) prvního pododstavce se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II oddíle 2 přílohy I.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 ohledně změny podílu investic z kapitálového nástroje programu Horizont 2020 v rámci celkových investic EU do expanzivní a růstové fáze, pokud jde o finanční nástroje uvedené v části II oddíle 2 přílohy I.
3. Část III „společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:
a)
zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech ("zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky");
b)
zajišťování dostatečných dodávek bezpečných, zdravých a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních a udržitelných systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb a obnovy biologické rozmanitosti, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských, zpracovatelských a tržních řetězců („potravinová bezpečnost, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“);
c)
uskutečnění přechodu na spolehlivý, cenově dostupný, všeobecně přijatý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu („zajištěná, čistá a účinná energie“);
d)
dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch všech občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný ke klimatu a k životnímu prostředí, bezpečný a bez nedostatků („inteligentní, ekologická a integrovaná doprava“);
e)
dosažení hospodářství a společnosti účinně využívajících zdroje, včetně vody, a odolných vůči změně klimatu, ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů a udržitelného dodávání a využívání surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů a ekosystémů planety („činnosti v oblasti klimatu a životního prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“);
f)
péče o hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora inovativní a přemýšlivé evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti („Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“);
g)
podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti („zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“);
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I.
4. Část IV „šíření excelence a rozšiřování účasti“ přispěje ke specifickému cíli „šíření excelence a rozšiřování účasti“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 plným využitím potenciálu fondu evropských talentů a zajistí, že přínosy inovačního hospodářství budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části IV přílohy I.
5. Část V „věda se společností a pro společnost“ přispěje ke specifickému cíli „věda se společností a pro společnost“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 tím, že povede k navázání účinné spolupráce mezi vědou a společností, k získání nových talentů pro vědu a k propojení vědecké excelence se sociálním povědomím a odpovědností.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části V přílohy I.
6. Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky.
Hlavní rysy činností tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I.
7. Zvláštní program je posuzován ve vztahu k výsledkům a dopadům na základě výkonnostních ukazatelů.
Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Rozpočet
1. V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1291/2013 činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu 74 316,9 milionů EUR.
2. Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest částí uvedených v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. 1291/2013.
3. Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 5 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 pro části I až V zvláštního programu. Komise zajistí, že v průběhu programu se její administrativní náklady sníží, a bude usilovat o to, aby v roce 2020 dosáhla cíle 4,6 % nebo méně. Tyto hodnoty se přezkoumají v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 stanoveného v čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013.
4. V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu na období po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě ukončeny.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
Článek 5
Pracovní programy
1. Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů.
2. Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I až V tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e), s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
3. Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a), jak jsou stanoveny vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní.
4. Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část VI zvláštního programu uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f).
Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska podle rozhodnutí 96/282/Euratom.
5. Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji. Pracovní programy případně obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy (včetně jejich regionů), mimo jiné v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují.
6. Pracovní programy pro provádění částí I až V uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e) tohoto rozhodnutí stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy u grantů zahrnují jednotlivé priority, výběr a kritéria pro udělení grantu a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů. Rovněž uvedou jakékoliv další povinnosti účastníků týkající se využití a šíření v souladu s článkem 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (14). Podle potřeby umožňují strategické přístupy shora dolů i přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby.
Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové otázky podle článku 14 a v příloze I nařízení (EU) č. 1291/2013 pod nadpisem „Průřezové otázky a podpůrná opatření“, a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority nebo napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem.
7. Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 4. tato opatření:
a)
rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle specifického cíle "Společné výzkumné středisko" uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí a s výjimkou akcí financovaných v rámci pilotního projektu „Rychlá cesta k inovacím“ uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 1291/2013;
b)
rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle specifického cíle „zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g);
c)
rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu na akce v rámci specifického cíle „Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“ podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce v rámci specifického cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ uvedeného v čl. 3 odst. 4 a v rámci specifického cíle „věda se společností a pro společnost“ čl. 3 odst. 5 0,6 milionů EUR nebo více;
d)
vypracování kritérií pro hodnocení stanoveného v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Evropská rada pro výzkum
1. Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum, která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „Evropská rada pro výzkum“ uvedeným v čl. 3 odst. 1 písm. a). Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES.
2. Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.
3. Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.
Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.
Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.
4. Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí 2006/972/ES.
5. Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence.
6. Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.
Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum vypracovanou vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. a).
Článek 7
Vědecká rada
1. Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků obou pohlaví a různých věkových skupin, s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.
Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.
2. Vědecká rada vypracuje:
a)
celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;
b)
pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;
c)
metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;
d)
své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;
e)
kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.
Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.
3. Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v oddíle 1.1 části I přílohy I.
4. Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a)podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.
Článek 8
Specializovaná prováděcí struktura
1. Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I oddíle 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů.
2. Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Sledování a informace o provádění
1. Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a podává o něm zprávy v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1291/2013 a přílohou III tohoto rozhodnutí.
2. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 9 o celkovém pokroku v provádění nepřímých akcí zvláštního programu s cílem umožnit výboru, aby včas poskytoval vhodné informace o přípravě pracovních programů, zejména pokud jde o víceletý přístup a strategické směry, a včas mu poskytuje informace o všech akcích navržených nebo financovaných v rámci programu Horizont 2020, jak je upřesněno v příloze IV.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (výbor pro program). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor se schází v různých složeních uvedených v příloze V s ohledem na předmět, který bude projednáván.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se přezkumný postup podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se poradní postup podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 2 a 2a získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 2 se Komisi svěřuje od na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.
6. Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.
Článek 12
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku prováděny výborem uvedeným v článku 10.
3. Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. prosince 2013.
RÅDETS BESLUT
av den 3 december 2013
om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020) och om upphävande av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG
(Text av betydelse för EES)
(2013/743/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 182.4,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och
av följande skäl:
(1)
I enlighet med artikel 182.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska ramprogrammet för forskning och innovation 2014-2020 (Horisont 2020), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 (3), genomföras genom ett särskilt program där man bestämmer särskilda mål och regler för dess genomförande, fastställer dess längd och tillhandahåller de medel som bedöms som nödvändiga.
(2)
Det övergripande målet för Horisont 2020 bör uppnås genom tre prioriteringar som syftar till att skapa spetskompetens (Spetskompetens) och industriellt ledarskap (Industriellt ledarskap) samt angripa samhällsproblem (Samhällsutmaningar). Det övergripande målet bör också uppnås genom de särskilda målen Spridning av spetskompetens och bredare deltagande och Vetenskap med och för samhället. Dessa prioriteringar och särskilda mål bör genomföras genom ett särskilt program som innehåller en del för var och en av de tre prioriteringarna, en del för det särskilda målet Spridning av spetskompetens och bredare deltagande, en del för det särskilda målet Vetenskap med och för samhället och en del för det gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder.
(3)
Alla prioriteringar och särskilda mål för Horisont 2020 bör inbegripa en internationell dimension. Det internationella samarbetet bör upprätthållas på i varje fall samma nivå som inom Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (nedan kallat det sjunde ramprogrammet), som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (4).
(4)
I förordning (EU) nr 1291/2013 fastställs det övergripande målet för Horisont 2020 samt prioriteringarna och huvudlinjerna för de särskilda mål och verksamheter som ska uppnås och genomföras, men i det särskilda programmet bör man fastställa de särskilda målen och huvudlinjerna för de verksamheter som är specifika för var och en av delarna. De bestämmelser om genomförande som fastställs i förordning (EU) nr 1291/2013 tillämpas fullt ut i det särskilda programmet, inklusive de som avser etiska principer.
(5)
Varje del bör komplettera de andra delarna av det särskilda programmet och genomföras på ett sätt som överensstämmer med dessa.
(6)
Det finns ett kritiskt behov av att förstärka, bredda och utöka kompetensen inom unionens vetenskapliga bas och garantera tillgången till världsledande forskning och talanger för att säkra Europas långsiktiga konkurrenskraft och välfärd. Inom prioriteringen Spetskompetens bör man stödja Europeiska forskningsrådets (EFR) verksamhet inom spetsforskning, framtida och framväxande teknik, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och europeisk forskningsinfrastruktur. Denna verksamhet bör syfta till att bygga upp kompetens på lång sikt, med tydligt fokus på nästa generations vetenskap, system och forskare, och stödja nya talanger från hela unionen och associerade länder. Unionens verksamhet till stöd för spetskompetens bör bidra till att konsolidera det europeiska forskningsområdet och göra unionens vetenskapliga system mer konkurrenskraftigt och attraktivt på internationell nivå.
(7)
Forskning som genomförs inom ramen för prioriteringen Spetskompetens bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens.
(8)
EFR bör ersätta och efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom kommissionens beslut 2007/134/EG (5). Det bör verka i enlighet med de etablerade principerna om spetskompetens, oberoende, effektivitet och öppenhet.
(9)
För att upprätthålla och öka unionens industriella ledarskap finns det ett akut behov av att stimulera den privata sektorns investeringar i forskning, utveckling och innovation, främja forskning och innovation med en affärsdriven dagordning och påskynda utvecklingen av ny teknik som kommer att ligga till grund för framtida verksamhet och ekonomisk tillväxt. Inom prioriteringen Industriellt ledarskap bör man stödja investeringar i spetsforskning och innovation inom viktig möjliggörande teknik och annan industriell teknik, underlätta tillgången till riskfinansiering för innovativa företag och projekt och ge unionen ett brett stöd för innovation i mikroföretag samt små och medelstora företag.
(10)
Rymdforskning och rymdinnovation, som utgör en delad befogenhet för unionen, bör ingå som en sammanhängande del i prioriteringen Industriellt ledarskap i syfte att maximera de vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekterna samt garantera ett effektivt och kostnadseffektivt genomförande.
(11)
För att man ska kunna ta itu med de stora samhälleliga utmaningar som identifierats i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin) krävs stora investeringar i forskning och innovation för att utveckla och distribuera nya och banbrytande lösningar av tillräcklig storlek och omfattning. Dessa utmaningar innebär också stora ekonomiska möjligheter för innovativa företag och bidrar därmed till unionens konkurrenskraft och sysselsättning.
(12)
Prioriteringen Samhällsutmaningar bör skapa effektivare forskning och innovation för att klara av viktiga samhällsutmaningar genom att stödja spetsforsknings- och innovationsverksamhet. Denna verksamhet bör genomföras med hjälp av ett utmaningsbaserat förhållningssätt där man samlar resurser och kunskap från olika områden, teknologier och discipliner. Samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning utgör en viktig del när det gäller att bemöta alla typer av utmaningar. Verksamheten bör omfatta hela skalan av forskning och innovation, inbegripet innovativ verksamhet såsom pilotprojekt, demonstration, provbänkar och stöd för offentlig upphandling, standardförberedande forskning och normgivning, samt upptagningen på marknaden av innovationer. Verksamheten bör, i förekommande fall, direkt stödja motsvarande sektorspolitiska befogenheter på unionsnivå. Alla utmaningar bör bidra till det övergripande målet att uppnå hållbar utveckling.
(13)
Det bör råda god balans mellan mindre och större projekt inom prioriteringen Samhällsutmaningar och det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik.
(14)
Det särskilda målet Spridning av spetskompetens och bredare deltagande bör fullt ut utnyttja potentialen hos Europas samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i unionen i enlighet med principen om excellens.
(15)
Det särskilda målet Vetenskap med och för samhället bör bygga upp ett effektivt samarbete mellan forskning och samhälle, främja rekryteringen av nya forskartalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.
(16)
Som en integrerad del av Horisont 2020 bör JRC fortsätta att tillhandahålla oberoende, kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av unionens politik. I syfte att utföra sitt uppdrag bör JRC bedriva forskning på högsta kvalitetsnivå. Vid genomförandet av de direkta åtgärderna i enlighet med sitt uppdrag bör JRC lägga särskild tonvikt på områden av stor betydelse för unionen, nämligen smart och hållbar tillväxt för alla, och rubrikerna Säkerhet och medborgarskap samt Europa i världen i den fleråriga finansieringsramen för 2014-2020.
(17)
JRC:s direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till JRC-användarnas relevanta behov och behoven för unionens politikområden, samtidigt som målsättningen att tillvarata unionens finansiella intressen beaktas. Denna forskningsverksamhet bör, där så är lämpligt, anpassas till dessa behov och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och bör syfta till uppnåendet av spetskompetens.
(18)
JRC bör fortsätta att skapa ytterligare resurser med hjälp av konkurrensutsatt verksamhet, inbegripet deltagande i Horisont 2020-programmets indirekta åtgärder, arbete utfört av tredje part och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter.
(19)
Det särskilda programmet bör komplettera de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra unionsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Europa 2020-strategin.
(20)
Enligt rådets beslut 2001/822/EG (6) kan rättsliga enheter i de utomeuropeiska länderna och territorierna delta i Horisont 2020 med förbehåll för de särskilda villkor som uppställs däri.
(21)
I syfte att säkerställa att de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna utnyttjas speglar marknadssituationen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att anpassa eller vidareutveckla de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna ska användas. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt föreberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt till rådet.
(22)
För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogrammen för genomförandet av det särskilda programmet.
(23)
Dessa genomförandebefogenheter avseende arbetsprogrammen för prioriteringarna Vetenskaplig spetskompetens, Industriellt ledarskap och Samhällsutmaningar och för de särskilda målen Spridning av spetskompetens och bredare deltagande samt Vetenskap med och för samhället utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (7).
(24)
JRC:s styrelse, som inrättats genom kommissionens beslut 96/282/Euratom (8), har rådfrågats om det vetenskapliga och tekniska innehållet i det särskilda programmet för JRC:s icke-nukleära direkta åtgärder.
(25)
För att öka den rättsliga säkerheten och tydligheten bör rådets beslut 2006/971/EG (9), rådets beslut 2006/972/EG (10), rådets beslut 2006/973/EG (11), rådets beslut 2006/974/EG (12) och rådets beslut 2006/975/EG (13) upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVDELNING I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 och fastställs de särskilda mål för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet som anges i artikel 1 i den förordningen samt tillämpningsföreskrifter.
Artikel 2
Inrättande av det särskilda programmet
1. Härmed inrättas det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020) (nedan kallat det särskilda programmet) för perioden 1 januari 2014-31 december 2020.
2. I enlighet med artikel 5.2, 5.3 och 5.4 i förordning (EU) nr 1291/2013 ska det särskilda programmet bestå av följande delar:
a)
Del I "Vetenskaplig spetskompetens".
b)
Del II "Industriellt ledarskap".
c)
Del III "Samhällsutmaningar".
d)
Del IV "Spridning av spetskompetens och bredare deltagande".
e)
Del V "Vetenskap med och för samhället".
f)
Del VI "Gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder".
Artikel 3
Särskilda mål
1. Del I, "Vetenskaplig spetskompetens", syftar till att stärka den europeiska forskningens kvalitet i enlighet med prioriteringen Vetenskaplig spetskompetens, som fastställs i artikel 5.2 a i förordning (EU) nr 1291/2013, genom att sträva mot följande särskilda mål:
a)
Stärka spetsforskningen genom Europeiska forskningsrådets (EFR) verksamhet (Europeiska forskningsrådet (EFR)).
b)
Stärka forskning om framtida och ny teknik (Framtida och ny teknik (FET)).
c)
Stärka kompetens, utbildning och karriärutveckling genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna (Marie Skłodowska-Curie-åtgärder).
d)
Stärka europeiska forskningsinfrastrukturer, inbegripet e-infrastrukturer (Forskningsinfrastrukturer).
Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del I i bilaga I.
2. Del II, "Industriellt ledarskap", syftar till att stärka det industriella ledarskapet och konkurrenskraften i enlighet med prioriteringen Industriellt ledarskap, som fastställs i artikel 5.2 b i förordning (EU) nr 1291/2013, genom att sträva mot följande särskilda mål:
a)
Stärka Europas industriella ledarskap genom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation inom följande möjliggörande och industriella teknikområden (Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknin):
i)
Informations- och kommunikationsteknik (IKT).
ii)
Nanoteknik.
iii)
Avancerade material.
iv)
Bioteknik.
v)
Avancerad tillverkning och bearbetning.
vi)
Rymdteknik.
b)
Öka tillgången till riskfinansiering för investeringar i forskning och innovation (Tillgång till riskfinansiering).
c)
Öka innovationen i små och medelstora företag (Innovation i små och medelstora företag).
Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del II i bilaga I.
Särskilda villkor för hur finansieringsinstrumenten för det särskilda målet i led b i första stycket ska användas kommer att fastställas. Dessa villkor anges i del II avsnitt 2 i bilaga I.
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 11 avseende ändringarna av andelen investeringar från egetkapitalinstrumentet i Horisont 2020 i unionens totala investeringar i expansion och tillväxt, vad gäller sådana finansiella instrument som avses i del II avsnitt 2 i bilaga I.
3. Del III, "Samhällsutmaningar", syftar till att bidra till prioriteringen Samhällsutmaningar, som fastställs i artikel 5.2 c i förordning (EU) nr 1291/2013, genom verksamhet inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som bidrar till följande särskilda mål:
a)
Förbättra den livslånga hälsan och välbefinnandet för alla (Hälsa, demografiska förändringar och välbefinnande).
b)
Säkerställa tillräcklig försörjning med säkra, hälsosamma och högkvalitativa livsmedel och andra biobaserade produkter, genom utveckling av produktiva, hållbara och resurseffektiva system för primärproduktion, främjande av relaterade ekosystemtjänster och återställande av biologisk mångfald samt konkurrenskraftiga och koldioxidsnåla försörjnings-, bearbetnings- och saluföringskedjor (Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomin).
c)
Övergå till ett pålitligt, allmänt accepterat, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med en rimlig kostnad, vars syfte är att minska beroendet av fossila bränslen, med tanke på de minskande resurserna, det ökande energibehovet och klimatförändringarna (Säker, ren och effektiv energi).
d)
Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, klimat- och miljövänligt, säkert och sammanhängande, till gagn för alla medborgare, ekonomin och samhället (Smarta, gröna och integrerade transporter).
e)
Skapa en ekonomi och ett samhälle som är resurseffektiva, vattensnåla och klimattåliga, skydd och en hållbar förvaltning av naturtillgångar och ekosystem samt en hållbar tillgång på och användning av råvaror för att tillgodose behoven hos en växande global befolkning inom gränsen för vad som är hållbart för jordens naturresurser och ekosystem (Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror).
f)
Främja ökad förståelse om Europa, tillhandahålla lösningar och stödja inkluderande, innovativa och reflekterande europeiska samhällen i en tid av oerhörda omvandlingar och växande globala ömsesidiga beroendeförhållanden (Europa i en föränderlig värd: inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen).
g)
Främja säkra europeiska samhällen i en tid av oerhörda omvandlingar och växande globala ömsesidiga beroendeförhållanden och hot och samtidigt stärka den europeiska kulturen med frihet och rättvisa (Säkra samhällen: att skydda Europas frihet, säkerhet och medborgare).
Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del III i bilaga I.
4. Del IV "Spridning av spetskompetens och bredare deltagande" ska bidra till det särskilda målet Spridning av spetskompetens och bredare deltagande, som anges i artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1291/2013 genom att fullt ut utnyttja potentialen i Europas samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i unionen i enlighet med principen om excellens.
Huvudlinjerna för verksamheten för detta särskilda mål anges i del IV i bilaga I.
5. Del V "Vetenskap med och för samhället" ska bidra till det särskilda målet Vetenskap med och för samhället, som anges i artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1291/2013 genom att bygga upp ett effektivt samarbete mellan vetenskapen och samhället, rekrytera nya vetenskapstalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.
Huvudlinjerna för verksamheten för detta särskilda mål anges i del V i bilaga I.
6. Del VI, "Gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder", ska bidra till alla de prioriteringar som anges i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1291/2013, med det särskilda målet att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd till unionspolitiken.
Huvudlinjerna för verksamheten för detta särskilda mål anges i del VI i bilaga I.
7. Det särskilda programmet ska bedömas utifrån hur resultat och effekter överensstämmer med resultatindikatorerna.
Ytterligare uppgifter om de viktiga resultatindikatorerna anges i bilaga II.
Artikel 4
Budget
1. I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr 1291/2013 ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till 74 316,9 miljoner EUR.
2. Det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel ska fördelas mellan de sex delar som anges i artikel 2.2 i detta beslut i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1291/2013. Den vägledande budgetfördelningen för de särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut och det högsta totala beloppet för bidrag till JRC:s åtgärder anges i bilaga II till förordning (EU) nr 1291/2013.
3. Högst 5 % av de belopp som avses i artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1291/2013 för delarna I-V i det särskilda programmet får avsättas till kommissionens administrativa utgifter. Kommissionen ska se till att dess administrativa utgifter minskar under programmet, och den ska sträva efter att nå målet på 4,6 % eller mindre 2020. Dessa siffror ska omprövas som en del av den preliminära utvärderingen av Horisont 2020 i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1291/2013.
4. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka tekniska och administrativa utgifter, i syfte att möjliggöra förvaltning av verksamhet som inte har avslutats den 31 december 2020.
AVDELNING II
GENOMFÖRANDE
Artikel 5
Arbetsprogram
1. Det särskilda programmet ska genomföras med hjälp av arbetsprogram.
2. Kommissionen ska anta gemensamma eller separata arbetsprogram för genomförandet av delarna I-V i de särskilda program som avses i artikel 2.2 a-e, utom för genomförandet av åtgärder inom det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR), som avses i artikel 3.1 a. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.4.
3. Arbetsprogrammen för genomförandet av åtgärderna inom det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR), som avses i artikel 3.1 a, vilka har fastställts av EFR:s vetenskapliga råd i enlighet med artikel 7.2 b, ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 10.3. Kommissionen ska endast avvika från det arbetsprogram som har fastställts av det vetenskapliga rådet, när den anser att detta inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.4. Kommissionen ska vederbörligen motivera denna åtgärd.
4. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett separat flerårigt arbetsprogram för del VI i det särskilda program som avses i artikel 2.2 f.
I detta arbetsprogram ska hänsyn tas till det yttrande från JRC:s administrativa råd som avses i beslut 96/282/Euratom.
5. I arbetsprogrammen ska hänsyn tas till läget för vetenskap, teknik och innovation på unionsnivå samt på nationell och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska i förekommande fall innehålla uppgifter om samordning med forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna (inklusive deras regioner), inbegripet på områden där det finns gemensamma initiativ för programplanering. De ska uppdateras efter behov.
6. I arbetsprogrammen för genomförandet av delarna I-V vilka avses i artikel 2.2 a-e i detta beslut ska eftersträvade mål, förväntade resultat, metod för genomförande och totalbelopp anges, i förekommande fall inbegripet preliminära uppgifter om beloppen för klimatrelaterade utgifter. De ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, en uppgift om de belopp som har anslagits för varje åtgärd, en vägledande tidsplan för genomförandet samt en flerårig strategi och strategiska riktlinjer för de efterföljande åren av genomförande. För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala stödberättigande kostnaderna. De ska också innehålla uppgifter om eventuella extra skyldigheter för deltagarna gällande tillämpning och spridning i enlighet med artikel 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (14). De ska möjliggöra lämpliga strategiska top-down samt bottom-up-strategier som syftar till att uppfylla målen på innovativa sätt.
Dessutom ska arbetsprogrammen innehålla ett avsnitt, där man identifierar de övergripande frågor som avses i artikel 14 i och fältet med övergripande frågor och stödåtgärder i Horisont 2020 i bilaga I till förordning (EU) nr 1291/2013 vilka berör två eller flera särskilda mål, både inom samma prioritet eller inom två eller flera prioriteringar. Dessa åtgärder ska genomföras på ett integrerat sätt.
7. Kommissionen ska genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.4 anta följande åtgärder:
a)
Beslutet om godkännande av finansieringen av indirekta åtgärder, om det beräknade beloppet för unionens bidrag enligt det särskilda programmet är lika med eller överstiger 2,5 miljoner EUR, med undantag av åtgärder inom ramen för det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR) som avses i artikel 3.1 a i detta beslut och med undantag av åtgärder som finansieras inom ramen för snabbspåret till innovation, som avses i artikel 24 i förordning (EU) nr 1291/2013.
b)
Beslutet om godkännande av finansieringen av sådana åtgärder som inbegriper användning av mänskliga embryon och embryonala stamceller och åtgärder inom ramen för det särskilda målet Säkra samhällen: att skydda Europas frihet, säkerhet och medborgare som avses i artikel 3.3 g.
c)
Beslutet om godkännande av finansieringen av åtgärder, om det beräknade beloppet för unionens bidrag enligt det särskilda programmet är lika med eller överstiger 0,6 miljoner EUR, för åtgärder inom ramen för det särskilda målet Europa i en föränderlig värd: inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen som avses i artikel 3.3 f och för åtgärder inom det ramen för de särskilda målen Spridning av spetskompetens och bredare deltagande och Vetenskap med och för samhället som avses i artikel 3.4 och 3.5.
d)
Upprättandet av direktiv för de utvärderingar som avses i artikel 32 i förordning (EU) nr 1291/2013.
Artikel 6
Europeiska forskningsrådet (EFR)
1. Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd ("EFR") som ska genomföra de åtgärder i del I, "Vetenskaplig spetskompetens", som avser det särskilda målet "Europeiska forskningsrådet (EFR)" som avses i artikel 3.1 a i detta beslut. EFR ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut 2007/134/EG.
2. EFR ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8.
3. EFR:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare.
Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år och kunna förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska godkännas av det vetenskapliga rådet.
Ordföranden ska vara ordförande i det vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen samt representera det i den vetenskapliga världen.
4. EFR ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska säkerställa kontinuitet med den verksamhet som EFR utför enligt beslut 2006/972/EG.
5. Verksamheten vid EFR ska stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. EFR:s bidrag till spetsforskning ska enbart tilldelas med kompetens som kriterium.
6. Kommissionen ska stå som garant för EFR:s självständighet och integritet och se till att dess uppgifter utförs korrekt.
Kommissionen ska se till att EFR:s verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel och EFR:s övergripande strategi enligt artikel 7.2 a, som fastställs av det vetenskapliga rådet.
Artikel 7
Vetenskapligt råd
1. Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta anseende och lämplig sakkunskap, däribland både kvinnor och män i olika åldersgrupper vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen.
Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter, efter ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och som inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet.
Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska säkerställa kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.
2. Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande:
a)
EFR:s övergripande strategi.
b)
Arbetsprogrammet för genomförande av EFR:s verksamhet.
c)
De metoder och förfaranden för inbördes utvärdering och utvärdering av förslag vilka ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska finansieras.
d)
Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra EFR:s resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs.
e)
En uppförandekod, som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter.
Kommissionen ska endast avvika från de ståndpunkter som har fastställts av det vetenskapliga rådet i enlighet med första stycket a, c, d och e, om den anser att bestämmelserna i detta beslut inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och säkerställa att dess mål uppnås samt ange på vilka punkter det vetenskapliga rådets ståndpunkter frångås med vederbörliga motiveringar.
3. Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i del I avsnitt 1.1 i bilaga I.
4. Det vetenskapliga rådet ska uteslutande verka för att uppnå det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR) som avses i artikel 3.1 a, enligt principerna i artikel 6.4. Det ska verka med integritet och redlighet och utföra sitt arbete effektivt och med största möjliga öppenhet.
Artikel 8
Den särskilda genomförandestrukturen
1. Den särskilda genomförandestrukturen ska ha ansvar för administrativt genomförande och programgenomförande i enlighet med del I avsnitt 1.2 i bilaga I. Det ska stödja det vetenskapliga rådet i genomförandet av alla dess uppgifter.
2. Kommissionen ska se till att den särskilda genomförandestrukturen exakt, effektivt och med nödvändig flexibilitet följer EFR:s mål och krav och inget annat.
AVDELNING III
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 9
Övervakning och information om genomförande
1. Kommissionen ska årligen övervaka och rapportera om genomförandet av Horisont 2020 i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 1291/2013 och bilaga III till detta beslut.
2. Kommissionen ska med jämna mellanrum informera den kommitté som avses i artikel 10 om de övergripande framstegen i genomförandet av de indirekta åtgärderna inom ramen för det särskilda programmet, så att kommittén i god tid kan ge lämpliga bidrag till utarbetandet av arbetsprogrammen, särskilt den fleråriga strategin och de strategiska riktlinjerna, och ska i god tid informera om alla åtgärder som föreslås eller finansieras genom Horisont 2020 i enlighet med bilaga IV.
Artikel 10
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté (nedan kallad programkommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. Kommittén ska sammanträda i olika sammansättningar i enlighet med bilaga V, beroende på vilken fråga som ska diskuteras.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
5. Om ett yttrande från kommittén ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat, om kommitténs ordförande inom tidsfristen för avgivande av ett yttrande beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs ledamöter begär detta.
Artikel 11
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.2 ska ges till kommissionen under den tid som Horisont 2020 pågår.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.2 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den delge rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artikel 3.2 ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med en månad på rådets initiativ.
6. Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och om rådets eventuella invändningar mot dessa eller återkallande av delegeringen av befogenheter.
Artikel 12
Upphävande och övergångsbestämmelser
1. Beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2014.
2. Åtgärder som har inletts enligt de beslut som avses i punkt 1 i denna artikel och finansiella skyldigheter med anknytning till åtgärder enligt dessa beslut ska emellertid fortsätta att omfattas av dessa beslut tills de avslutas. Vid behov ska återstående uppgifter för de kommittéer som har inrättats genom de beslut som avses i punkt 1 i denna artikel genomföras av den kommitté som avses i artikel 10.
3. Den finansiella tilldelningen för det särskilda programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som behövs för att säkerställa övergången mellan det särskilda programmet och de åtgärder som omfattas av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG.
Artikel 13
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 14
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 3 december 2013.