NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU, EURATOM) nr 1141/2014
av den 22 oktober 2014
om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 224,
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
med beaktande av revisionsrättens yttrande (3),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (4), och
av följande skäl:
(1)
I artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 12.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) fastställs det att de politiska partierna på europeisk nivå ska bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja.
(2)
I artiklarna 11 och 12 i stadgan fastställs det att var och en i unionen åtnjuter föreningsfrihet på alla nivåer, bland annat på det politiska och medborgerliga området, liksom yttrandefrihet, som innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida information och idéer utan myndighetsinblandning och oberoende av territoriella gränser.
(3)
Unionsmedborgarna bör kunna utnyttja dessa rättigheter och till fullo delta i den demokratiska processen i unionen.
(4)
Verkligt gränsöverskridande europeiska politiska partier och deras anknutna stiftelser har den viktiga uppgiften att göra medborgarnas stämma hörd på europeisk nivå genom att överbrygga klyftan mellan den nationella politiken och politiken på unionsnivå.
(5)
Europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser bör uppmuntras och få hjälp i uppgiften att bygga broar mellan det europeiska civila samhället och unionsinstitutionerna, i synnerhet Europaparlamentet.
(6)
Att de europeiska politiska partierna och deras anknutna stiftelser behöver bättre rättsliga och ekonomiska ramar för att bli synligare och starkare aktörer i unionens politiska flernivåsystem framgår av partiernas och stiftelsernas erfarenheter från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 (5) och av Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 (6).
(7)
Med tanke på den uppgift som de europeiska politiska partierna åläggs i EU-fördraget, och för att underlätta deras arbete, bör det införas en särskild europeisk rättslig ställning för europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser.
(8)
En myndighet för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) bör inrättas i syfte att registrera, kontrollera och ålägga sanktioner mot europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Registreringen bör vara obligatorisk för att erhålla europeisk rättslig ställning, som medför en rad rättigheter och skyldigheter. För att motverka eventuella intressekonflikter bör myndigheten vara oberoende.
(9)
Det bör fastställas förfaranden för hur de europeiska politiska partierna och deras anknutna europeiska politiska stiftelser ska kunna erhålla en sådan europeisk rättslig ställning som avses i denna förordning, och det behövs även bestämmelser om förfaranden och kriterier för beslut om att bevilja en sådan europeisk rättslig ställning. Man bör även fastställa under vilka omständigheter ett europeisk politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse kan fråntas, förlora eller tvingas avsäga sig sin europeiska rättsliga ställning.
(10)
I syfte att underlätta tillsynen över juridiska personer som omfattas av både unionsrätten och nationell rätt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på funktionssättet för ett register över europeiska politiska partier och stiftelser som ska föras av myndigheten (nedan kallat registret), i synnerhet vad gäller den information och de styrkande handlingar som finns i registret. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(11)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på bestämmelserna om systemet med registreringsnummer samt med avseende på myndighetens tillhandahållande av standardutdrag ur registret till tredje parter på begäran. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (7).
(12)
Europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser bör ansluta sig till vissa principer och uppfylla vissa villkor för att med stöd av sin europeiska rättsliga ställning få erkännande på unionsnivå och finansiering från offentliga medel via Europeiska unionens allmänna budget. I synnerhet krävs det att de europeiska politiska partierna och deras anknutna europeiska politiska stiftelser respekterar unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.
(13)
Beslut om att avregistrera ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse på grund av bristande respekt för unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget bör fattas endast i fall av uppenbart och allvarligt åsidosättande av dessa värden. När myndigheten fattar ett beslut om avregistrering bör den respektera stadgan till fullo.
(14)
Stadgarna för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse bör innehålla vissa grundläggande bestämmelser. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att ställa ytterligare krav på stadgarna för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som har sitt säte på deras respektive territorier, under förutsättning att dessa ytterligare krav inte strider mot denna förordning.
(15)
Myndigheten bör regelbundet kontrollera att de villkor och krav som ställs i samband med registrering av ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse även fortsättningsvis är uppfyllda. Beslut som rör respekten för unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget bör alltid fattas enligt ett för detta ändamål specifikt utformat förfarande, efter samråd med en kommitté bestående av oavhängiga framstående personer.
(16)
Myndigheten är ett unionsorgan i den mening som avses i artikel 263 i EUF-fördraget.
(17)
Oberoendet och öppenheten för kommittén bestående av oavhängiga framstående personer bör garanteras.
(18)
Den europeiska rättsliga ställning som beviljas de europeiska politiska partierna och deras anknutna stiftelser bör ge dem rättskapacitet och erkännande i alla medlemsstater. Sådan rättskapacitet och sådant erkännande ger dem inte rätt att nominera kandidater i nationella val eller val till Europaparlamentet eller att delta i kampanjer inför folkomröstningar. Sådana eller liknande rättigheter kvarstår inom medlemsstaternas behörighetsområde.
(19)
De europeiska politiska partiernas och de europeiska politiska stiftelsernas verksamhet bör regleras i denna förordning och, i frågor som inte regleras i denna förordning, genom gällande bestämmelser i medlemsstaternas nationella rätt. Den rättsliga ställningen för ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse bör regleras i denna förordning och i den nationella rätt som är tillämplig i den medlemsstat där den har sitt säte (nedan kallad den medlemsstat där sätet är beläget). Den medlemsstat där sätet är beläget bör ha möjlighet att på förhand bestämma vilken lag som ska gälla eller låta de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna själva välja. Den medlemsstat där sätet är beläget bör även ha möjlighet att införa andra eller ytterligare krav utöver dem som anges i denna förordning, inbegripet bestämmelser om registrering och integration av de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna som sådana i de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen och om deras organisation och stadgar, bland annat om skadeståndsansvar, under förutsättning att dessa bestämmelser inte är oförenliga med denna förordning.
(20)
Som en central del av den europeiska rättsliga ställningen bör europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser få status som europeiska juridiska personer. Förvärvandet av status som europeisk juridisk person bör vara föremål för krav och förfaranden som skyddar intressena för den medlemsstat där sätet är beläget, den som ansöker om europeisk rättslig ställning (nedan kallad sökanden) och berörda tredje parter. I synnerhet bör alla befintliga nationella rättssubjekt omvandlas till europeiska juridiska personer, och alla individuella rättigheter och skyldigheter som det tidigare nationella rättssubjektet innehade bör överföras till den nya europeiska juridiska personen. För att främja kontinuiteten i verksamheten bör dessutom skyddsåtgärder vidtas för att förhindra att den berörda medlemsstaten tillämpar prohibitiva villkor för en sådan omvandling. Den medlemsstat där sätet är beläget bör kunna ange vilka typer av nationella juridiska personer som kan omvandlas till europeiska juridiska personer och bör kunna vägra att godta förvärvandet av status som europeisk juridisk person enligt denna förordning om inte tillräckliga garantier ges, i synnerhet när det gäller sökandens stadgars lagenlighet enligt medlemsstatens lagstiftning eller skyddet för borgenärer och innehavare av andra rättigheter i fråga om redan befintliga nationella juridiska personer.
(21)
Upphävande av status som europeisk juridisk person bör bli föremål för krav och förfaranden som skyddar intressena för unionen, den medlemsstat där sätet är beläget, det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen samt berörda tredje parter. Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse får status som juridisk person enligt lagstiftningen i den medlemsstat där dess säte är beläget bör detta i synnerhet betraktas som en omvandling av statusen som europeisk juridisk person, och alla individuella rättigheter och skyldigheter som det tidigare europeiska rättssubjektet förvärvade respektive innehade bör överföras till det nationella rättssubjektet. För att främja kontinuiteten i verksamheten bör dessutom skyddsåtgärder införas för att förhindra att den berörda medlemsstaten tillämpar prohibitiva villkor för en sådan omvandling. Ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse som inte får status som juridisk person i den medlemsstat där sätet är beläget bör avvecklas i enlighet med den medlemsstatens rätt och i enlighet med det villkor som innebär att partiet eller stiftelsen inte får har vinstsyfte. Myndigheten och Europaparlamentets utanordnare bör kunna komma överens om detaljerade arrangemang med den berörda medlemsstaten med avseende på upphävandet av status som europeisk juridisk person, särskilt för att se till att medel från unionens allmänna budget återbetalas, liksom eventuella ekonomiska sanktioner.
(22)
Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse allvarligt åsidosätter gällande nationell rätt och om frågan rör omständigheter som påverkar respekten för unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, bör myndigheten på den berörda medlemsstatens begäran besluta att tillämpa förfarandena i denna förordning. Myndigheten bör även besluta, på begäran av den medlemsstat där sätet är beläget, att ur registret stryka ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse som allvarligt har åsidosatt gällande nationell rätt avseende någon annan fråga.
(23)
Rätten till finansiering från Europeiska unionens allmänna budget bör förbehållas sådana europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser som erkänts som sådana och som erhållit en europeisk rättslig ställning. Det är mycket viktigt att kraven för att erkännas som ett europeiskt politiskt parti inte är orimliga utan relativt enkelt kan uppfyllas av välorganiserade och seriösa gränsöverskridande sammanslutningar av politiska partier, fysiska personer eller bådadera, men samtidigt är det nödvändigt att fastställa proportionella kriterier för tilldelningen av de begränsade resurserna i unionens allmänna budget, utifrån objektiva kriterier som speglar det europeiska politiska partiets europeiska ambitionsnivå och faktiska väljarstöd. Sådana kriterier bör helst bygga på resultaten från valet till Europaparlamentet, där europeiska politiska partier eller deras medlemmar måste delta enligt denna förordning, eftersom detta ger en exakt indikation av väljarstödet för ett givet parti. Detta bör återspegla Europaparlamentets roll som direkt företrädare för unionsmedborgarna i enlighet med artikel 10.2 i EU-fördraget, liksom målsättningen att de europeiska politiska partierna till fullo ska delta i unionens demokratiska liv som aktiva aktörer i Europas representativa demokrati, för att på ett ändamålsenligt sätt uttrycka unionsmedborgarnas åsikter, ståndpunkter och politiska vilja. Rätten till finansiering från Europeiska unionens allmänna budget bör därför begränsas till sådana europeiska politiska partier som företräds av minst en av sina medlemmar i Europaparlamentet och sådana europeiska politiska stiftelser som ansöker genom ett europeiskt politiskt parti som företräds av minst en av sina medlemmar i Europaparlamentet.
(24)
För att öka insynen i finansieringen av europeiska politiska partier och förebygga missbruk av finansieringsbestämmelserna, bör en ledamot av Europaparlamentet med avseende på finansieringen anses vara medlem av endast ett europeiskt politiskt parti, vilket i tillämpliga fall bör vara det europeiska parti till vilket ledamotens nationella eller regionala politiska parti är knutet den sista dagen för ansökan om finansiering.
(25)
Det bör fastställas vilka förfaranden som de europeiska politiska partierna och deras anknutna europeiska politiska stiftelser ska följa för att ansöka om finansiering från Europeiska unionens allmänna budget, liksom vilka förfaranden, kriterier och bestämmelser som ska gälla vid beslut om att bevilja sådan finansiering.
(26)
För att främja de europeiska politiska partiernas och de europeiska politiska stiftelsernas oberoende, ansvarighet och ansvarstagande bör vissa typer av donationer och bidrag från andra källor än Europeiska unionens allmänna budget förbjudas eller begränsas. Eventuella begränsningar av den fria rörligheten för kapital som skulle kunna bli följden av sådana begränsningar är motiverade med hänsyn till grunderna för rättsordningen och är strikt nödvändiga för att uppnå dessa mål.
(27)
Europeiska politiska partier bör kunna finansiera valkampanjer i samband med val till Europaparlamentet, men finansieringen och begränsningarna av utgifterna för partier och kandidater i sådana val bör omfattas av de regler som är tillämpliga i de enskilda medlemsstaterna.
(28)
Europeiska politiska partier bör varken direkt eller indirekt finansiera andra politiska partier och i synnerhet inte nationella partier eller kandidater. Inte heller bör europeiska politiska stiftelser direkt eller indirekt finansiera europeiska eller nationella politiska partier eller kandidater. Europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser bör dessutom inte heller finansiera kampanjer i samband med folkomröstningar. Dessa principer bygger på förklaring nr 11 om artikel 191 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, vilken fogats till Nicefördragets slutakt.
(29)
Särskilda regler och förfaranden bör fastställas för den årliga fördelningen av tillgängliga medel från Europeiska unionens allmänna budget, med hänsyn till å ena sidan antalet mottagare och å andra sidan andelen valda ledamöter i Europaparlamentet för varje mottagande europeiskt politiskt parti och i förlängningen dess respektive anknutna europeiska politiska stiftelse. Dessa regler bör föreskriva strikt öppenhet, redovisning, revision och finansiell kontroll i de europeiska politiska partierna och deras anknutna europeiska politiska stiftelser samt möjligheten att ålägga proportionella sanktioner, bland annat för det fall att ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse åsidosätter unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.
(30)
För att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i denna förordning beträffande finansiering och utgifter för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och andra frågor, är det nödvändigt att inrätta ändamålsenliga kontrollmekanismer. I detta syfte bör myndigheten, Europaparlamentets utanordnare och medlemsstaterna samarbeta och utbyta all nödvändig information. Ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter bör också uppmuntras i syfte att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig kontroll av de skyldigheter som följer av tillämplig nationell rätt.
(31)
Det är nödvändigt att inrätta ett tydligt, kraftfullt och avskräckande system med sanktioner för att säkerställa en effektiv, proportionell och enhetlig efterlevnad av de skyldigheter som gäller för verksamheten i europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Ett sådant system bör också respektera principen om ne bis in idem, enligt vilken samma brott inte får bestraffas två gånger. Det är också nödvändigt att fastställa de respektive rollerna för myndigheten och Europaparlamentets utanordnare i granskningen och kontrollen av efterlevnaden av denna förordning, liksom mekanismerna för samarbete mellan dem och medlemsstaternas myndigheter.
(32)
För att bidra till att öka det europeiska politiska medvetandet hos medborgarna och främja insynen i den europeiska valprocessen, kan de europeiska politiska partierna i samband med valet till Europaparlamentet informera allmänheten om sina kopplingar till de anknutna nationella politiska partierna och kandidaterna.
(33)
Av öppenhetsskäl, och för att skärpa kontrollen av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och stärka deras demokratiska ansvarighet, bör uppgifter som anses vara av väsentligt allmänt intresse offentliggöras, i synnerhet uppgifter om stadgar, medlemskap, årsbokslut, givare och donationer, bidrag och stöd från Europeiska unionens allmänna budget samt uppgifter om beslut fattade av myndigheten och Europaparlamentets utanordnare avseende registrering, finansiering och sanktioner. Att inrätta ett regelverk som säkerställer att dessa uppgifter är allmänt tillgängliga är den mest effektiva metoden för att främja likvärdiga förutsättningar och lojal konkurrens mellan olika politiska läger och upprätthålla öppna, insynsvänliga och demokratiska lagstiftnings- och valprocesser, för att på så sätt öka allmänhetens och väljarnas förtroende för den europeiska representativa demokratin och mer generellt förebygga korruption och maktmissbruk.
(34)
I enlighet med proportionalitetsprincipen bör skyldigheten att offentliggöra identiteten hos givare som är fysiska personer inte tillämpas på donationer som uppgår till högst 1 500 EUR per år och donator. Ett sådant offentliggörande bör heller inte tillämpas på donationer vars årsvärde överstiger 1 500 EUR och mindre än eller lika med 3 000 EUR såvida inte donatorn på förhand gett sitt skriftliga medgivande till offentliggörandet. Dessa tak utgör en lämplig avvägning mellan å ena sidan den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter och å andra sidan det legitima allmänintresset av insyn i finansieringen av europeiska politiska partier och stiftelser, i linje med internationella rekommendationer för att motverka korruption i samband med finansiering av politiska partier och stiftelser. Offentliggörandet av donationer som överstiger 3 000 EUR per år och donator bör möjliggöra en effektiv offentlig granskning och kontroll av förbindelserna mellan givarna och de europeiska politiska partierna. Proportionalitetsprincipen kräver likaså att uppgifter om donationer offentliggörs årligen, utom under valkampanjer vid val till Europaparlamentet eller avseende donationer som överstiger 12 000 EUR, vilka i stället bör offentliggöras skyndsamt.
(35)
Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i stadgan, i synnerhet artiklarna 7 och 8 i denna, där det fastställs att var och en har rätt till respekt för sitt privatliv och skydd av sina personuppgifter, och förordningen måste tillämpas på ett sätt som fullt ut tar hänsyn till dessa rättigheter och principer.
(36)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8) är tillämplig när myndigheten, Europaparlamentet och kommittén bestående av oavhängiga framstående personer behandlar personuppgifter enligt denna förordning.
(37)
Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (9) är tillämpligt på behandling av personuppgifter som utförs vid tillämpningen av denna förordning.
(38)
Av rättssäkerhetsskäl bör det förtydligas att myndigheten, Europaparlamentet, de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna, de behöriga nationella myndigheter som kontrollerar finansieringen av de europeiska politiska partierna och stiftelserna samt övriga berörda tredje parter som det hänvisas till eller som omfattas av denna förordning är att betrakta som registeransvariga i den mening som avses i förordning (EG) nr 45/2001 eller i direktiv 95/46/EG. Det bör också anges hur länge det ska vara tillåtet att spara personuppgifter som samlats in för att säkerställa att finansieringen av de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna skett på ett lagligt, riktigt och öppet sätt samt för att kontrollera medlemskapet i de europeiska politiska partierna. I deras egenskap av registeransvariga bör myndigheten, Europaparlamentet, de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna, de behöriga nationella myndigheterna samt övriga berörda tredje parter vidta alla åtgärder som krävs för att fullgöra skyldigheterna enligt förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG, i synnerhet med avseende på laglig behandling, säkerhet i behandlingen, tillhandahållande av information och de registrerades rätt att ta del av sina personuppgifter och att få dem rättade eller raderade.
(39)
Kapitel III i direktiv 95/46/EG om rättslig prövning, ansvar och sanktioner bör tillämpas när uppgifter behandlas i enlighet med denna förordning. Behöriga nationella myndigheter och berörda tredje parter bör vara ansvariga i enlighet med nationell rätt för skada som de vållat. Medlemsstaterna bör vidare se till att överträdelser av förordningen kan leda till lämpliga sanktioner för behöriga nationella myndigheter eller tredje parter.
(40)
Tekniskt stöd från Europaparlamentet till europeiska politiska partier bör lämnas enligt likabehandlingsprincipen, faktureras och betalas samt bli föremål för regelbunden offentlig redovisning.
(41)
Nyckeluppgifter om tillämpningen av denna förordning bör offentliggöras på en särskild webbplats.
(42)
Rättslig kontroll från Europeiska unionens domstols sida bidrar till den korrekta tillämpningen av denna förordning. Det behövs även bestämmelser som gör det möjligt för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser att höras och att vidta korrigerande åtgärder innan en sanktion åläggs dem.
(43)
Medlemsstaterna bör säkerställa att de har nationella bestämmelser som befrämjar en effektiv tillämpning av denna förordning.
(44)
Medlemsstaterna bör få tillräckligt med tid på sig för att anta bestämmelser som säkerställer en smidig och effektiv tillämpning av denna förordning. En övergångsperiod bör därför fastställas mellan förordningens ikraftträdande och början av dess tillämpning.
(45)
Europeiska datatillsynsmannen har hörts och antagit ett yttrande (10).
(46)
Eftersom de bestämmelser och förfaranden som för närvarande gäller för politiska partier och stiftelser på unionsnivå avsevärt behöver ändras, bör förordning (EG) nr 2004/2003 upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
Denna förordning fastställer bestämmelser om stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (europeiska politiska partier) och politiska stiftelser på europeisk nivå (europeiska politiska stiftelser).
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. politiskt parti: en sammanslutning av medborgare
-
vilken eftersträvar politiska mål, och
-
vilken antingen erkänns av, eller har inrättats i enlighet med, rättsordningen i minst en medlemsstat.
2. politisk allians: ett strukturerat samarbete mellan politiska partier och/eller medborgare.
3. europeiskt politiskt parti: en politisk allians som eftersträvar politiska mål och är registrerad hos myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som inrättats enligt artikel 6, i enlighet med de villkor och förfaranden som anges i denna förordning.
4. europeisk politisk stiftelse: en enhet som är formellt knuten till ett europeiskt politiskt parti, är registrerad hos myndigheten i enlighet med de villkor och förfaranden som anges i denna förordning, och som genom sin verksamhet, inom ramen för unionens mål och grundläggande värden, stöder och kompletterar det europeiska politiska partiets målsättningar genom att utföra en eller flera av följande uppgifter:
a)
Observera, analysera och bidra till debatten om politiska frågor på europeisk nivå och om den europeiska integrationen.
b)
Utveckla verksamhet kopplad till politiska frågor på europeisk nivå, såsom att organisera och understödja seminarier, utbildning, konferenser och studier om sådana frågor mellan relevanta intressenter, bland annat ungdomsorganisationer och andra företrädare för det civila samhället.
c)
Utveckla samarbete som främjar demokratin, även i tredjeländer.
d)
Fungera som en ram för att nationella politiska stiftelser, akademiker och andra berörda aktörer ska kunna arbeta tillsammans på europeisk nivå.
5. regionalt parlament eller regional församling: organ vars ledamöter antingen valts i regionala val eller är politiskt ansvariga inför en folkvald församling.
6. finansiering från Europeiska unionens allmänna budget: bidrag som beviljats i enlighet med del I, avdelning VI, eller stöd som beviljas i enlighet med del II, avdelning VIII, i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (11) (budgetförordningen).
7. donation: gåvor i kontanter eller in natura, tillhandahållande till ett pris under marknadsvärdet av varor, tjänster (inbegripet lån) eller arbeten samt alla övriga transaktioner som medför en ekonomisk fördel för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, med undantag för bidrag från medlemmar och vanlig politisk verksamhet som utförs på frivillig grund av enskilda personer.
8. bidrag från medlemmar: betalningar i kontanter, inbegripet medlemsavgifter, bidrag in natura eller tillhandahållande till ett pris under marknadsvärdet av varor, tjänster (inbegripet lån) eller arbeten samt alla övriga transaktioner som medför en ekonomisk fördel för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, när detta lämnas till det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen av en av dess medlemmar, med undantag för vanlig politisk verksamhet som utförs på frivillig grund av enskilda medlemmar.
9. årsbudget: vid tillämpningen av artiklarna 20 och 27, den totala summan av utgifter för ett visst år enligt uppgifterna i årsbokslutet för det europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen.
10. nationell kontaktpunkt: en av de kontaktpunkter som har utsetts för frågor som rör den centrala databas för uteslutning som avses i artikel 108 i budgetförordningen och i artikel 144 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (12), eller en annan person eller andra personer som har utsetts särskilt av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för utbyte av information vid tillämpningen av denna förordning.
11. säte: den plats där det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen har sin centrala förvaltning.
12. sammanfallande överträdelser : när två eller fler överträdelser begås som delar av samma olagliga handling.
13. upprepad överträdelse: en överträdelse som begåtts inom fem år efter det att en sanktion ålagts dess gärningsman för samma typ av överträdelse.
KAPITEL II
STADGAR FÖR EUROPEISKA POLITISKA PARTIER OCH EUROPEISKA POLITISKA STIFTELSER
Artikel 3
Villkor för registrering
1. En politisk allians får begära att bli registrerad som ett europeiskt politiskt parti om följande villkor är uppfyllda:
a)
Den har sitt stadgeenliga säte i någon av medlemsstaterna.
b)
Den eller dess medlemmar är, eller företräds av, i minst en fjärdedel av medlemsstaterna, ledamöter av Europaparlamentet, nationella parlament, regionala parlament eller regionala församlingar, eller
den eller dess ingående partier har i minst en fjärdedel av medlemsstaterna erhållit minst 3 % av rösterna i var och en av dessa medlemsstater i det senaste valet till Europaparlamentet.
c)
Den beaktar, i synnerhet i sitt program och sin verksamhet, unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, det vill säga respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter.
d)
Den eller dess medlemmar har deltagit i eller uttryckt sin avsikt att delta i nästföljande val till Europaparlamentet.
e)
Den är inte vinstdrivande.
2. En sökande organisation får begära att bli registrerad som en europeisk politisk stiftelse om följande villkor är uppfyllda:
a)
Den är knuten till ett europeiskt politiskt parti som registrerats i enlighet med de villkor och förfaranden som fastställs i denna förordning.
b)
Den har sitt stadgeenliga säte i någon av medlemsstaterna.
c)
Den beaktar, i synnerhet i sitt program och sin verksamhet, unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, det vill säga respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter.
d)
Dess målsättningar kompletterar målsättningarna för det europeiska politiska parti till vilket den formellt är knuten.
e)
Dess styrande organ består av företrädare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna.
f)
Den är inte vinstdrivande.
3. Ett europeiskt politiskt parti får endast ha en europeisk politisk stiftelse formellt knuten till sig. Alla europeiska politiska partier och deras anknutna europeiska politiska stiftelser ska se till att deras respektive dagliga förvaltning, styrningsstruktur och ekonomiska förvaltning hålls åtskilda.
Artikel 4
Europeiska politiska partiers styrning
1. Stadgarna för ett europeiskt politiskt parti ska följa tillämplig rätt i den medlemsstat där det har sitt säte och innehålla bestämmelser som reglerar åtminstone följande:
a)
Dess beteckning och logotyp, som tydligt måste kunna skiljas från redan befintliga europeiska politiska partiers och europeiska politiska stiftelsers beteckningar och logotyper.
b)
Adressen till sätet.
c)
Ett politiskt program som fastställer dess syften och målsättningar.
d)
En uppgift om att det inte är vinstdrivande, i enlighet med artikel 3.1 e.
e)
I förekommande fall beteckningen på dess anknutna politiska stiftelse och en beskrivning av det formella förhållandet mellan dem.
f)
Dess administrativa och finansiella organisation och förfaranden, med angivande av i synnerhet de organ och enheter som har befogenheter för administrativ, finansiell och juridisk representation samt bestämmelserna om upprättande, godkännande och granskning av årsredovisningen.
g)
Det interna förfarande som ska följas i fall av dess frivilliga upplösning som europeiskt politiskt parti.
2. Stadgarna för ett europeiskt politiskt parti ska innehålla bestämmelser om intern partiorganisation som reglerar åtminstone följande:
a)
Formerna för anslutning, avgång och uteslutning av dess medlemmar, med en till stadgarna bifogad förteckning över medlemspartierna.
b)
De rättigheter och skyldigheter som följer alla typer av medlemskap och de därmed förknippade rösträtterna.
c)
Dess styrande organs befogenheter, ansvarsområden och sammansättning, med uppgift för vart och ett av dessa områden om kriterierna för urval av kandidater och formerna för utnämning och entledigande av dem.
d)
Dess interna beslutsgång, i synnerhet avseende omröstningsförfaranden och krav på beslutsförhet.
e)
Dess förhållningssätt i fråga om öppenhet, i synnerhet avseende räkenskaper, redovisning och donationer samt skyddet av den personliga integriteten och av personuppgifter.
f)
Det interna förfarandet för ändring av dess stadgar.
3. Den medlemsstat där sätet är beläget får införa ytterligare krav i fråga om stadgarna, under förutsättning att dessa ytterligare krav inte är oförenliga med denna förordning.
Artikel 5
Europeiska politiska stiftelsers styrning
1. Stadgarna för en europeisk politisk stiftelse ska följa tillämplig rätt i den medlemsstat där den har sitt säte och innehålla bestämmelser som reglerar åtminstone följande:
a)
Dess beteckning och logotyp, som tydligt måste kunna skiljas från redan befintliga europeiska politiska partiers och europeiska politiska stiftelsers beteckningar och logotyper.
b)
Adressen till sätet.
c)
En beskrivning av dess syfte och målsättningar, vilka ska vara förenliga med de uppgifter som anges i artikel 2.4.
d)
En uppgift om att den inte är vinstdrivande, i enlighet med artikel 3.2 f.
e)
Beteckningen på det europeiska politiska parti till vilket den är direkt knuten och en beskrivning av det formella förhållandet mellan dem.
f)
En förteckning över dess organ, med uppgift för vart och ett om dess befogenheter, ansvarsområden och sammansättning, inklusive formerna för utnämning och avsättning av ledamöter och styrelse i dessa organ.
g)
Dess administrativa och finansiella organisation och förfaranden, med angivande av i synnerhet de organ och kontor som har befogenheter för administrativ, finansiell och juridisk representation samt bestämmelserna om upprättande, godkännande och granskning av årsredovisningen.
h)
Det interna förfarandet för ändring av dess stadgar.
i)
Det interna förfarande som ska följas i fall av dess frivilliga upplösning som europeisk politisk stiftelse.
2. Den medlemsstat där sätet är beläget får införa ytterligare krav i fråga om stadgarna, under förutsättning att dessa ytterligare krav inte är oförenliga med denna förordning.
Artikel 6
Myndighet för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser
1. En myndighet för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) inrättas härmed med ansvar för registrering, kontroll och åläggande av sanktioner med avseende på sådana partier och stiftelser i enlighet med denna förordning.
2. Myndigheten ska vara en juridisk person. Den ska vara oberoende och utföra sina uppgifter i fullständig överensstämmelse med denna förordning.
Myndigheten ska besluta om registrering och avregistrering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser i enlighet med de förfaranden och villkor som anges i denna förordning. Myndigheten ska dessutom regelbundet kontrollera att de villkor för registreringen som anges i artikel 3 och de bestämmelser om styrning som anges i enlighet med artikel 4.1 a, b och d-f samt artikel 5.1 a-e och g fortsättningsvis är uppfyllda av de registrerade europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna.
I sina beslut ska myndigheten ta full hänsyn till den grundläggande rätten till föreningsfrihet och behovet att säkerställa mångfalden av politiska partier i Europa.
Myndigheten ska företrädas av sin direktör, som ska fatta alla beslut för myndighetens räkning.
3. Myndighetens direktör ska utses för en femårig mandatperiod som inte kan förlängas, av Europaparlamentet, rådet och kommissionen (gemensamt kallade tillsättningsmyndigheten) i samförstånd, på grundval av förslag från en urvalskommitté bestående av de tre institutionernas generalsekreterare efter en öppen ansökningsomgång.
Myndighetens direktör ska väljas ut på grundval av sina personliga och yrkesmässiga kvalifikationer. Han eller hon får inte vara ledamot av Europaparlamentet, inneha ett politiskt mandat eller vara anställd eller ha varit anställd av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse. Den valda direktören får inte ha en intressekonflikt mellan sitt uppdrag som direktör och andra offentliga uppdrag, särskilt vad avser tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning.
En vakans orsakad av uppsägning, pensionering, entledigande eller dödsfall ska fyllas i enlighet med samma förfarande.
Vid normal nytillsättning eller frivillig uppsägning ska direktören fortsätta sitt arbete tills en ersättare har påbörjat sitt uppdrag.
Om myndighetens direktör inte längre uppfyller kraven för att kunna utföra sitt uppdrag får han eller hon entledigas av minst två av de tre institutioner som avses i första stycket, i samförstånd och på grundval av en rapport som sammanställts av den urvalskommitté som avses i första stycket, på eget initiativ eller på begäran av någon av de tre institutionerna.
Myndighetens direktör ska ha en oberoende ställning i utförandet av sitt uppdrag. När direktören agerar på myndighetens vägnar får han eller hon varken begära eller ta emot instruktioner från någon institution eller regering eller något annat organ eller kontor eller byrå. Myndighetens direktör ska avstå från alla handlingar som är oförenliga med hans eller hennes uppdrag.
Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska gemensamt, med avseende på direktören, utöva de befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän (och anställningsvillkoren för övriga anställda i unionen), som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (13). Utan att det påverkar beslut om utnämning och entledigande får de tre institutionerna komma överens om att delegera utövandet av en del av eller samtliga de återstående befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten till en av dem.
Tillsättningsmyndigheten får tilldela direktören andra uppgifter, under förutsättning att uppgifterna inte är oförenliga med det arbete som följer av hans eller hennes uppdrag som direktör för myndigheten och inte riskerar att skapa intressekonflikter eller äventyra direktörens fullständiga oberoende.
4. Myndigheten ska fysiskt vara lokaliserad i Europaparlamentet, som ska förse myndigheten med de kontor och det administrativa stöd som den behöver.
5. Myndighetens direktör ska bistås av personal från en eller flera av unionens institutioner. När denna personal arbetar för myndigheten ska den handla uteslutande under direktörens överinseende.
Valet av personal får inte kunna leda till en intressekonflikt mellan dess uppdrag vid myndigheten och andra officiella uppdrag, och personalen ska avstå från varje handling som är oförenlig med dess uppdrag.
6. Myndigheten ska ingå avtal med Europaparlamentet och vid behov andra institutioner om de administrativa arrangemang som krävs för att möjliggöra fullgörandet av dess uppdrag, särskilt avtal om personal, tjänster och stöd som tillhandahålls enligt punkterna 4, 5 och 8.
7. Anslagen för myndighetens utgifter ska tillhandahållas enligt en separat avdelning i Europaparlamentets avsnitt i Europeiska unionens allmänna budget. Anslagen ska vara tillräckliga för att säkerställa myndighetens fullständiga och oberoende funktion. Ett utkast till budgetplan för myndigheten ska lämnas in till Europaparlamentet av direktören och offentliggöras. Europaparlamentet ska delegera uppdraget som utanordnare med avseende på dessa anslag till myndighetens direktör.
8. Rådets förordning nr 1 (14) ska gälla för myndigheten.
De översättningar som krävs för myndighetens verksamhet och registrets funktion ska utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ.
9. Myndigheten och Europaparlamentets utanordnare ska utbyta all information som är nödvändig för att fullgöra sina respektive skyldigheter enligt denna förordning.
10. Direktören ska varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om myndighetens verksamhet.
11. Europeiska unionens domstol ska granska lagenligheten i myndighetens beslut i enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget och ska vara behörig att avgöra tvister om skadestånd för skador som vållats av myndigheten, i enlighet med artiklarna 268 och 340 i EUF-fördraget. Om myndigheten inte fattar ett beslut när den är skyldig att göra detta enligt denna förordning får talan om underlåtenhet väckas vid Europeiska unionens domstol i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget.
Artikel 7
Register över europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser
1. Myndigheten ska upprätta och föra ett register över europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Information från registret ska vara tillgänglig via internet i enlighet med artikel 32.
2. I syfte att säkerställa att registret fungerar väl ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 och inom ramen för de gällande bestämmelserna i denna förordning beträffande
a)
de uppgifter och styrkande handlingar som innehas av myndigheten för vilka registret ska vara det behöriga registret, vilket inbegriper stadgarna för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse, övriga handlingar som lämnats in vid ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2, eventuella handlingar som tas emot från de medlemsstater där sätet är beläget enligt vad som avses i artikel 15.2 samt uppgifter om identiteten för de personer som är ledamöter i organ eller innehar tjänster med befogenheter för administrativ, finansiell och juridisk representation, enligt vad som avses i artiklarna 4.1 f och 5.1 g, och
b)
det material från registret som avses i led a i denna punkt för vilket registret ska vara behörigt att intyga lagenlighet som fastställts av myndigheten i enlighet med sin behörighet enligt denna förordning; myndigheten ska inte vara behörig att kontrollera huruvida ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse uppfyller eventuella skyldigheter eller krav som åläggs partiet eller stiftelsen i fråga av den medlemsstat där sätet är beläget i enlighet med artiklarna 4, 5 och 14.2 och som tillkommer utöver de skyldigheter och krav som fastställs i denna förordning.
3. Kommissionen ska genom genomförandeakter närmare fastställa det system med registreringsnummer som ska tillämpas på registret och de standardutdrag ur registret som på begäran ska göras tillgängliga för tredje parter, inbegripet innehållet i skrivelser och handlingar. Sådana utdrag får inte innehålla personuppgifter förutom identiteten för de personer som är ledamöter i organ eller innehar tjänster med befogenheter för administrativ, finansiell och juridisk representation, enligt vad som avses i artiklarna 4.1 f och 5.1 g. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 37.
Artikel 8
Ansökan om registrering
1. En ansökan om registrering ska lämnas in till myndigheten. En ansökan om registrering som europeisk politisk stiftelse ska lämnas in endast genom det europeiska politiska parti till vilket sökanden formellt är knuten.
2. Ansökan ska åtföljas av följande handlingar:
a)
Handlingar som styrker att sökanden uppfyller villkoren i artikel 3, inklusive en standardiserad formell förklaring i det formulär som anges i bilagan.
b)
Partiets eller stiftelsens stadgar, med de bestämmelser som krävs enligt artiklarna 4 och 5, inklusive de relevanta bilagorna och, i förekommande fall, uppgiften om den medlemsstat där sätet är beläget enligt vad som avses i artikel 15.2.
3. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 inom ramen för de gällande bestämmelserna i denna förordning
a)
i syfte att identifiera eventuella kompletterande uppgifter eller styrkande handlingar enligt punkt 2 som är nödvändiga för att myndigheten ska kunna uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning när det gäller driften av registret, och
b)
i syfte att ändra den standardiserade formella förklaringen i bilagan i fråga om de uppgifter som ska fyllas i av den sökande om detta är nödvändigt, för att se till att det finns tillräckliga uppgifter om undertecknarna, deras mandat och det europeiska politiska parti eller den europeiska politiska stiftelse som de har fått mandat att företräda i samband med förklaringen.
4. Handlingar som lämnats in till myndigheten som en del av ansökan ska offentliggöras omedelbart på den webbplats som avses i artikel 32.
Artikel 9
Myndighetens prövning av ansökan och beslut
1. Ansökan ska prövas av myndigheten i syfte att fastställa om sökanden uppfyller villkoren för registrering enligt artikel 3 och om stadgarna innehåller de bestämmelser som föreskrivs i artiklarna 4 och 5.
2. Myndigheten ska anta ett beslut om att registrera sökanden, såvida den inte kommer fram till att sökanden inte uppfyller villkoren för registrering enligt artikel 3 eller att stadgarna inte innehåller de bestämmelser som föreskrivs i artiklarna 4 och 5.
Myndigheten ska offentliggöra sitt beslut att registrera sökanden inom en månad efter mottagandet av ansökan om registrering, eller, om förfarandena enligt artikel 15.4 är tillämpliga, inom fyra månader efter mottagandet av ansökan om registrering.
Om en ansökan är ofullständig ska myndigheten utan dröjsmål uppmana sökanden att lämna in alla ytterligare efterfrågade uppgifter. Den tidsfrist som anges i andra stycket ska börja löpa först från den dag då en fullständig ansökan har mottagits av myndigheten.
3. Den standardiserade formella förklaring som avses i artikel 8.2 a ska anses vara tillräcklig för att myndigheten ska kunna fastställa att sökanden uppfyller de villkor som anges i artikel 3.1 c eller artikel 3.2 c, beroende på vilken bestämmelse som är tillämplig.
4. Ett beslut av myndigheten att registrera en sökande ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning tillsammans med det berörda partiets eller den berörda stiftelsens stadgar. Ett beslut att inte registrera en sökande ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning tillsammans med en utförlig redogörelse för skälen till avslaget.
5. Eventuella ändringar i de handlingar eller stadgar som inlämnats i samband med en registreringsansökan i enlighet med artikel 8.2 ska anmälas till myndigheten, som ska uppdatera registreringen i enlighet med de förfaranden som anges i tillämpliga delar av artikel 15.2 och 15.4.
6. En uppdaterad förteckning över det europeiska politiska partiets medlemspartier, i bilaga till partiets stadgar i enlighet med artikel 4.2, ska översändas till myndigheten varje år. Förändringar som kan leda till att det europeiska politiska partiet inte längre uppfyller kravet i artikel 3.1 b ska anmälas till myndigheten inom fyra veckor efter det att de inträffade.
Artikel 10
Kontroll av uppfyllande av villkoren och kraven för registrering
1. Utan att det påverkar tillämpningen av det förfarande som anges i punkt 3 ska myndigheten regelbundet kontrollera att de villkor för registrering som anges i artikel 3 och de bestämmelser om styrning som anges i artiklarna 4.1 a, b och d-f och 5.1 a-e och g fortsättningsvis är uppfyllda av de registrerade europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna.
2. Om myndigheten finner att något av de villkor för registrering eller någon av de bestämmelser om styrning som avses i punkt 1, med undantag för villkoren i artikel 3.1 c och 3.2 c, inte längre följs, ska den underrätta det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen.
3. Europaparlamentet, rådet eller kommissionen får lämna in en begäran till myndigheten om en kontroll av ett särskilt europeiskt politiskt parti eller en särskild europeisk politisk stiftelse med avseende på uppfyllandet av villkoren i artikel 3.1 c och 3.2 c. I sådana fall och i de fall som avses i artikel 16.3 a ska myndigheten begära att den kommitté bestående av oavhängiga framstående personer som inrättas genom artikel 11 yttrar sig i ärendet. Kommittén ska avge ett yttrande inom två månader.
Om myndigheten får kännedom om omständigheter som kan ge upphov till tvivel om huruvida ett särskilt europeiskt politiskt parti eller en särskild europeisk politisk stiftelse uppfyller villkoren i artikel 3.1 c och 3.2 c, ska den informera Europaparlamentet, rådet och kommissionen så att någon av dem kan lämna in en begäran om kontroll enligt vad som avses i första stycket. Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket ska Europaparlamentet, rådet och kommissionen meddela sin avsikt inom två månader efter att ha fått denna information.
De förfaranden som föreskrivs i första och andra styckena ska inte inledas om mindre än två månader återstår före valet till Europaparlamentet.
Med beaktande av kommitténs yttrande ska myndigheten besluta om det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen ska avregistreras. Myndighetens beslut ska motiveras i vederbörlig ordning.
Ett beslut av myndigheten att avregistrera på grund av bristande uppfyllelse av de villkor som anges i artikel 3.1 c eller 3.2 c får antas endast i fall av uppenbar och allvarlig överträdelse av dessa villkor. Beslutet ska bli föremål för det förfarande som anges i punkt 4.
4. Ett beslut av myndigheten att avregistrera ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse på grund av en uppenbar och allvarlig överträdelse med avseende på uppfyllandet av villkoren i artikel 3.1 c eller 3.2 c ska meddelas till Europaparlamentet och rådet. Beslutet ska träda i kraft endast om Europaparlamentet och rådet inte har gjort någon invändning mot det inom en period av tre månader från den dag då beslutet meddelades till Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat myndigheten om att de inte kommer att invända. Om Europaparlamentet och rådet har en invändning ska det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen kvarstå i registret.
Europaparlamentet och rådet får komma med invändningar mot beslutet endast av skäl som rör bedömningen av uppfyllandet av de villkor för registrering som avses i artikel 3.1 c och 3.2 c.
Det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen ska underrättas om att invändningar gjorts mot myndighetens beslut att avregistrera partiet eller stiftelsen.
Europaparlamentet och rådet ska anta en ståndpunkt i enlighet med sina respektive regler för beslutsfattande som fastställts i enlighet med fördragen. Eventuella invändningar ska vara vederbörligen motiverade och ska offentliggöras.
5. Ett beslut av myndigheten att avregistrera ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse mot vilket invändningar inte har gjorts i enlighet med det förfarande som anges i punkt 4 ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, tillsammans med en utförlig redogörelse för skälen till avregistreringen, och beslutet ska träda i kraft tre månader efter dagen för offentliggörandet.
6. En europeisk politisk stiftelse ska automatiskt fråntas sin ställning som sådan om det europeiska politiska parti till vilket stiftelsen är knuten avlägsnas ur registret.
Artikel 11
Kommitté bestående av oavhängiga framstående personer
1. En kommitté bestående av oavhängiga framstående personer inrättas härmed. Den ska ha sex ledamöter, varav Europaparlamentet, rådet och kommission ska utse två ledamöter vardera. Kommitténs ledamöter ska väljas ut på grundval av sina personliga och yrkesmässiga kvalifikationer. De får varken vara ledamöter av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen eller inneha politiska mandat eller vara tjänstemän eller övriga anställda i Europeiska unionen eller vara eller ha varit anställda av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse.
Kommitténs ledamöter ska fullgöra sitt uppdrag på ett oberoende sätt. De får varken begära eller ta emot instruktioner från någon institution eller regering eller något annat organ eller kontor eller byrå, och de ska avstå från alla handlingar som är oförenliga med deras uppdrag.
Kommittén ska förnyas inom sex månader efter det att Europaparlamentets första sammanträdesperiod efter valet till Europaparlamentet avslutats. Ledamöternas mandat får inte förnyas.
2. Kommittén ska själv anta sin arbetsordning. Kommitténs ordförande ska väljas av ledamöterna bland dem själva i enlighet med denna arbetsordning. Kommitténs sekretariat och finansiering ska tillhandahållas av Europaparlamentet. Kommitténs sekretariat ska arbeta uteslutande under kommitténs överinseende.
3. På begäran av myndigheten ska kommittén avge ett yttrande över varje uppenbart och allvarligt åsidosättande av unionens grundläggande värden som ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse kan ha gjort sig skyldig till, i enlighet med vad som avses i artikel 3.1 c och 3.2 c. I detta syfte får kommittén begära in alla relevanta handlingar och bevis från myndigheten, Europaparlamentet, det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen, andra politiska partier, politiska stiftelser eller andra aktörer, och kan begära att få höra deras företrädare.
I sina yttranden ska kommittén ta full hänsyn till den grundläggande rätten till föreningsfrihet och behovet att säkerställa mångfalden av politiska partier i Europa.
Kommitténs yttranden ska offentliggöras utan dröjsmål.
KAPITEL III
RÄTTSLIG STÄLLNING FÖR EUROPEISKA POLITISKA PARTIER OCH EUROPEISKA POLITISKA STIFTELSER
Artikel 12
Juridisk person
Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska vara europeiska juridiska personer.
Artikel 13
Juridiskt erkännande och rättskapacitet
Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska åtnjuta juridiskt erkännande och ha rättskapacitet i alla medlemsstater.
Artikel 14
Tillämplig rätt
1. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska lyda under denna förordning.
2. För frågor som inte regleras i denna förordning eller, om frågorna endast delvis regleras här, ska europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, i de aspekter som inte regleras i denna förordning, lyda under de tillämpliga bestämmelserna i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där de har sina respektive säten.
Europeiska politiska partiers och europeiska politiska stiftelsers verksamhet i andra medlemsstater ska lyda under gällande nationell lagstiftning i dessa medlemsstater.
3. För frågor som inte regleras i denna förordning eller i de tillämpliga bestämmelser som avses i punkt 2 eller, om frågorna endast delvis regleras i dessa, ska de europeiska politiska partierna och europeiska politiska stiftelserna, i de aspekter som inte regleras där, lyda under bestämmelserna i sina respektive stadgar.
Artikel 15
Förvärvande av status som europeisk juridisk person
1. Ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse ska få status som europeisk juridisk person den dag då myndighetens beslut att registrera partiet eller stiftelsen i enlighet med artikel 9 offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Om den medlemsstat i vilken en sökande har sitt säte så kräver, ska en ansökan om registrering som europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse som lämnats in i enlighet med artikel 8 åtföljas av ett meddelande, utfärdat av den medlemsstaten, i vilket intygas att sökanden uppfyller alla gällande nationella krav för ansökan och att dess stadgar är förenliga med tillämplig lagstiftning enligt vad som avses i artikel 14.2 första stycket.
3. Om sökanden har status som juridisk person i enlighet med en medlemsstats lagstiftning ska förvärvandet av status som europeisk juridisk person av den medlemsstaten betraktas som en omvandling av statusen som nationell juridisk person till en ny status som europeisk juridisk person. Den senare ska fullt ut behålla redan befintliga rättigheter och skyldigheter som innehades av det tidigare nationella rättssubjektet, som ska upphöra att existera. Den berörda medlemsstaten ska inte tillämpa oöverkomliga villkor för en sådan omvandling. Sökanden ska behålla sitt säte i den berörda medlemsstaten till dess att ett beslut i enlighet med artikel 9 har offentliggjorts.
4. Om den medlemsstat i vilken sökanden har sitt säte så kräver, ska myndigheten fastställa den dag för offentliggörande som avses i punkt 1 först efter samråd med den medlemsstaten.
Artikel 16
Upphävande av status som europeisk juridisk person
1. Ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse ska förlora sin status som europeisk juridisk person efter det att ett beslut av myndigheten att stryka partiet eller stiftelsen ur registret offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Beslutet ska träda i kraft tre månader efter detta offentliggörande, såvida inte det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen begär en kortare period.
2. Ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse ska strykas ur registret genom ett beslut av myndigheten
a)
som en följd av ett beslut som antagits i enlighet med artikel 10.2-10.5,
b)
under de omständigheter som anges i artikel 10.6,
c)
på begäran av det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen, eller
d)
i de fall som avses i punkt 3 första stycket b i den här artikeln.
3. Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse allvarligt har underlåtit att fullgöra gällande skyldigheter enligt tillämplig nationell lagstiftning i enlighet med artikel 14.2 första stycket, får den medlemsstat där sätet är beläget rikta en vederbörligen motiverad begäran om avregistrering till myndigheten; i denna begäran måste de olagliga handlingarna och de specifika nationella krav som inte har uppfyllts anges exakt och uttömmande. I sådana fall ska myndigheten
a)
i frågor som uteslutande eller till större delen rör faktorer som påverkar respekten för unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget: inleda ett kontrollförfarande i enlighet med artikel 10.3; artikel 10.4, 10.5 och 10.6 ska också tillämpas,
b)
för övriga ärenden, och om en motiverad begäran av den berörda medlemsstaten bekräftar att alla nationella rättsmedel uttömts: besluta att stryka det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen ur registret.
Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse allvarligt har brustit i fullgörandet av gällande skyldigheter enligt den nationella lagstiftning som är tillämplig enligt artikel 14.2 andra stycket, och om frågan uteslutande eller till större delen rör faktorer som påverkar respekten för unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, får den berörda medlemsstaten rikta en begäran till myndigheten i enlighet med bestämmelserna i första stycket i denna punkt. Myndigheten ska gå vidare i enlighet med led a i första stycket i denna punkt.
I samtliga fall ska myndigheten agera utan onödigt dröjsmål. Myndigheten ska underrätta den medlemsstat och det europeiska politiska parti eller den europeiska politiska stiftelse som berörs om uppföljningen av en motiverad begäran om avregistrering.
4. Myndigheten ska fastställa dagen för det offentliggörande som avses i punkt 1 efter att ha samrått med den medlemsstat där det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen har sitt säte.
5. Om det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen får status som juridisk person enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där sätet är beläget, ska detta av den medlemsstaten betraktas som en omvandling av statusen som europeisk juridisk person till en status som nationell juridisk person som fullt ut behåller redan befintliga rättigheter och skyldigheter som innehades av det tidigare europeiska rättssubjektet. Den berörda medlemsstaten ska inte tillämpa prohibitiva villkor för en sådan omvandling.
6. Om det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen inte förvärvar status som juridisk person i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där sätet är beläget, ska partiet eller stiftelsen avvecklas i enlighet med tillämplig lagstiftning i den medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten får kräva att en sådan avveckling ska föregås av att det berörda partiet eller den berörda stiftelsen förvärvar status som nationell juridisk person i enlighet med punkt 5.
7. I alla situationer som avses i punkterna 5 och 6 ska den berörda medlemsstaten se till att villkoret om avsaknad av vinstsyfte i artikel 3 är helt uppfyllt. Myndigheten och Europaparlamentets utanordnare kan enas om arrangemang med den berörda medlemsstaten för upphävande av status som europeisk juridisk person, i synnerhet för att se till att alla medel från Europeiska unionens allmänna budget återbetalas och ekonomiska sanktioner som ålagts i enlighet med artikel 27 betalas in.
KAPITEL IV
FINANSIERINGSBESTÄMMELSER
Artikel 17
Finansieringsvillkor
1. Ett europeiskt politiskt parti som registrerats i enlighet med de villkor och förfaranden som anges i denna förordning, som har minst en företrädare bland Europaparlamentets ledamöter och som inte befinner sig i någon av de situationer som leder till uteslutning enligt artikel 106.1 i budgetförordningen får ansöka om finansiering från Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med de villkor och krav som offentliggjorts av Europaparlamentets utanordnare vid ansökningsomgången för bidraget.
2. En europeisk politisk stiftelse som är knuten till ett europeiskt politiskt parti med rätt att ansöka om finansiering enligt punkt 1, som registrerats i enlighet med de villkor och förfaranden som anges i denna förordning och som inte befinner sig i någon av de situationer som leder till uteslutning enligt artikel 106.1 i budgetförordningen får ansöka om finansiering från Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med de villkor och krav som offentliggjorts av Europaparlamentets utanordnare vid ansökningsomgången.
3. Vid bedömning av rätten till finansiering från Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med punkt 1 i denna artikel och artikel 3.1 b, och vid tillämpningen av artikel 19.1, ska en ledamot av Europaparlamentet anses vara medlem av endast ett europeiskt politiskt parti, som i förekommande fall ska vara det parti till vilket ledamotens nationella eller regionala politiska parti var knutet på den sista dagen för ansökan om finansiering.
4. Stöd eller bidrag från Europeiska unionens allmänna budget får inte överstiga 85 % av ett europeiskt politiskt partis årliga ersättningsgilla kostnader i dess budget och 85 % av en europeisk politisk stiftelses bidragsberättigande kostnader. Europeiska politiska partier får använda outnyttjade delar av tilldelade unions-medel för att täcka ersättningsgilla kostnader under budgetåret efter det att medlen tilldelats. Belopp som fortfarande inte utnyttjats efter det budgetåret ska återkrävas i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen.
5. Inom de gränser som fastställs i artiklarna 21 och 22 ska de kostnader som kan ersättas genom ett ekonomiskt bidrag omfatta administrativa utgifter och utgifter för tekniskt stöd, sammanträden, utredningstjänster, gränsöverskridande evenemang, studier, information och publikationer samt utgifter kopplade till kampanjer.
Artikel 18
Finansieringsansökan
1. För att erhålla finansiering från Europeiska unionens allmänna budget ska ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse som uppfyller villkoren i artikel 17.1 eller 17.2 inge en ansökan till Europaparlamentet efter en ansökningsomgång för bidrag.
2. Det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen ska på ansökningsdagen uppfylla villkoren i artikel 23 och, från ansökningsdagen fram till slutet av det budgetår eller den verksamhet som bidraget eller bidraget avser, kvarstå i registret och inte bli föremål för några av de sanktioner som föreskrivs i artikel 27.1 och 27.2 a v och vi.
3. En europeisk politisk stiftelse ska tillsammans med ansökan bifoga sitt årliga arbetsprogram eller sin årliga verksamhetsplan.
4. Europaparlamentets utanordnare ska anta ett beslut inom tre månader från det att ansökningsomgången för bidrag avslutats samt bevilja och förvalta motsvarande anslag i enlighet med budgetförordningen.
5. En europeisk politisk stiftelse får ansöka om finansiering från Europeiska unionens allmänna budget endast genom det europeiska politiska parti som den är knuten till.
Artikel 19
Tilldelningskriterier och fördelning av finansieringen
1. De anslag som är tillgängliga för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som tilldelats bidrag i enlighet med artikel 18 ska fördelas årligen enligt följande modell:
-
15 % ska fördelas i lika delar mellan de mottagande europeiska politiska partierna.
-
85 % ska fördelas proportionellt mellan de mottagande europeiska politiska partierna i förhållande till deras andel valda ledamöter av Europaparlamentet.
Samma fördelningsmodell ska användas för tilldelningen till europeiska politiska stiftelser, utifrån deras anknytning till ett europeiskt politiskt parti.
2. Den fördelning som avses i punkt 1 ska bygga på hur många valda ledamöter av Europaparlamentet som var medlemmar i det sökande europeiska politiska partiet på den sista ansökningsdagen för finansiering, med beaktande av artikel 17.3.
Förändringar i antalet efter denna dag ska inte påverka fördelningen av anslag mellan europeiska politiska partier eller europeiska politiska stiftelser. Detta påverkar inte kravet i artikel 17.1 att ett europeiskt politiskt parti ska ha minst en företrädare bland Europaparlamentets ledamöter.
Artikel 20
Donationer och bidrag
1. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser får ta emot donationer från fysiska eller juridiska personer på högst 18 000 EUR per år och donator.
2. När europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser lämnar in sina årsbokslut i enlighet med artikel 23 ska de även överlämna en förteckning över alla givare respektive donationer, med angivande av varje donations slag och värde. Denna punkt gäller även bidrag från medlemspartier i europeiska politiska partier och medlemsorganisationer i europeiska politiska stiftelser.
För donationer från fysiska personer till ett värde som överstiger 1 500 EUR och som är mindre än eller lika med 3 000 EUR ska det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen ange om de aktuella givarna har lämnat sitt skriftliga förhandsmedgivande till offentliggörandet i enlighet med artikel 32.1 e.
3. Donationer till europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som görs inom sex månader före valet till Europaparlamentet ska skriftligen anmälas till myndigheten veckovis i enlighet med punkt 2.
4. Enskilda donationer till europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska skriftligen anmälas till myndigheten omedelbart i enlighet med bestämmelserna i punkt 2, om värdet överstiger 12 000 EUR.
5. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser får inte ta emot något av följande:
a)
Anonyma donationer eller bidrag.
b)
Donationer från budgetarna för de politiska grupperna i Europaparlamentet.
c)
Donationer från någon offentlig myndighet, från en medlemsstat eller ett tredjeland eller från något företag över vilket en sådan offentlig myndighet kan utöva ett direkt eller indirekt avgörande inflytande genom sitt ägande, sitt finansiella deltagande eller de regler som styr företaget.
d)
Donationer från privata enheter som är baserade i ett tredjeland eller från enskilda personer från ett tredjeland vilka inte har rösträtt i val till Europaparlamentet.
6. Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse tar emot donationer som inte är tillåtna enligt denna förordning ska donationen inom trettio dagar från mottagandet
a)
lämnas tillbaka till donatorn eller dennes företrädare, eller
b)
om detta inte är möjligt, anmälas till myndigheten och Europaparlamentet. Europaparlamentets utanordnare ska fastställa fordran och godkänna återkravet i enlighet med artiklarna 78 och 79 i budgetförordningen. Medlen ska tas upp som allmänna inkomster i Europaparlamentets avdelning i Europeiska unionens allmänna budget.
7. Medlemmarna i ett europeiskt politiskt parti ska få ge bidrag till partiet. Värdet av dessa bidrag får inte överstiga 40 % av partiets årsbudget.
8. Medlemmarna i en europeisk politisk stiftelse samt det europeiska politiska parti till vilket den är knuten ska få lämna bidrag till stiftelsen. Värdet av dessa bidrag får inte överstiga 40 % av stiftelsens årsbudget och får inte komma från medel som beviljats ett europeiskt politiskt parti från Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med denna förordning.
Det berörda europeiska politiska partiet ska ha bevisbördan och ska i sina räkenskaper tydligt redovisa källan till de medel som använts för att finansiera partiets anknutna europeiska politiska stiftelse.
9. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 7 och 8 ska europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser få ta emot bidrag från privatpersoner som är medlemmar av dem på upp till ett värde av 18 000 EUR per år och medlem, om dessa bidrag betalas in av medlemmen för egen räkning.
Det tak som föreskrivs i första stycket ska inte gälla om den berörda medlemmen också är en vald ledamot av Europaparlamentet, ett nationellt eller regionalt parlament eller en regional församling.
10. Bidrag som inte är tillåtna enligt denna förordning ska lämnas tillbaka i enlighet med punkt 6.
Artikel 21
Finansiering av kampanjer i samband med val till Europaparlamentet
1. Med förbehåll för andra stycket ska finansiering av europeiska politiska partier från Europeiska unionens allmänna budget eller någon annan källa få användas för att finansiera europeiska politiska partiers kampanjer i samband med val till Europaparlamentet i vilka de eller deras medlemmar deltar i enlighet med artikel 3.1 d.
I enlighet med artikel 8 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet (15) ska finansiering och eventuell begränsning av utgifterna i samband med val till Europaparlamentet för alla politiska partier, kandidater och tredje parter, utöver deras deltagande i valet, regleras i varje medlemsstat genom nationella föreskrifter.
2. De europeiska politiska partierna ska i sitt årsbokslut tydligt ange vilka utgifter som avser de kampanjer som avses i punkt 1.
Artikel 22
Finansieringsförbud
1. Med avvikelse från artikel 21.1 ska finansiering av europeiska politiska partier från Europeiska unionens allmänna budget eller någon annan källa inte få utnyttjas för att direkt eller indirekt finansiera andra politiska partier, i synnerhet inte nationella partier eller kandidater. Dessa nationella politiska partier och kandidater ska fortsätta att lyda under sina nationella bestämmelser.
2. Finansieringen av europeiska politiska stiftelser från Europeiska unionens allmänna budget eller någon annan källa får inte utnyttjas för något annat syfte än finansiering av de uppgifter som förtecknas i artikel 2.4 och för att täcka kostnader som är direkt kopplade till de målsättningar som beskrivs i stiftelsens stadgar i enlighet med artikel 5. Den får i synnerhet inte användas för att direkt eller indirekt finansiera val, politiska partier eller kandidater eller andra stiftelser.
3. Finansieringen av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser från Europeiska unionens allmänna budget eller någon annan källa får inte utnyttjas för att finansiera kampanjer i samband med folkomröstningar.
KAPITEL V
KONTROLL OCH SANKTIONER
Artikel 23
Krav på bokföring, rapportering och revision
1. Senast sex månader efter det att budgetåret avslutats ska de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna förse myndigheten, med kopia till Europaparlamentets utanordnare och till den behöriga nationella kontaktpunkten i den medlemsstat där sätet är beläget, med följande:
a)
Årsbokslut och åtföljande noter med angivande av intäkter och kostnader, tillgångar och skulder i början och slutet av budgetåret i enlighet med tillämplig lag i den medlemsstat där de har sitt säte samt årsbokslut på grundval av de internationella redovisningsstandarderna enligt definitionerna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (16).
b)
En extern revisionsberättelse om årsbokslutet avseende såväl räkenskapernas tillförlitlighet som lagenligheten och riktigheten i intäkts- och kostnadsredovisningen; berättelsen ska ha utarbetats av ett oberoende organ eller en oberoende sakkunnig.
c)
En förteckning över givare och bidragsgivare och deras respektive donationer eller bidrag som anmälts i enlighet med artikel 20.2, 20.3 och 20.4.
2. Om europeiska politiska partier verkställt utgifter tillsammans med nationella politiska partier, eller om europeiska politiska stiftelser verkställt utgifter tillsammans med nationella politiska stiftelser eller andra organisationer, ska det årsbokslut som avses i punkt 1 även styrka vilka utgifter som ådragits av de europeiska politiska partierna eller de europeiska politiska stiftelserna direkt eller via dessa tredje parter.
3. De oberoende externa organ eller sakkunniga som avses i punkt 1 b ska väljas ut, få mandat och betalas av Europaparlamentet. De ska ha vederbörlig behörighet att utföra revision av räkenskaperna enligt den lagstiftning som är tillämplig i den medlemsstat där sätet är beläget eller där de är etablerade.
4. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska tillhandahålla all information som begärs av de oberoende organen eller sakkunniga för revisionen.
5. De oberoende organen eller sakkunniga ska underrätta myndigheten och Europaparlamentets utanordnare om varje misstänkt fall av olaglig verksamhet, bedrägeri eller korruption som kan skada unionens ekonomiska intressen. Myndigheten och Europaparlamentets utanordnare ska underrätta de berörda nationella kontaktpunkterna om detta.
Artikel 24
Allmänna bestämmelser om kontroll
1. Kontrollen av att de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning ska utövas gemensamt av myndigheten, Europaparlamentets utanordnare och de behöriga medlemsstaterna.
2. Myndigheten ska kontrollera att de europeiska politiska partierna och europeiska politiska stiftelserna fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning, särskilt i förhållande till artiklarna 3, 4.1 a, b och d-f, 5.1 a-e och g, 9.5 och 9.6 samt 20, 21 och 22.
Europaparlamentets utanordnare ska kontrollera att de europeiska politiska partierna och europeiska politiska stiftelserna fullgör skyldigheterna rörande unionsfinansiering enligt denna förordning i enlighet med budgetförordningen. I samband med denna kontroll ska Europaparlamentet vidta nödvändiga åtgärder för förebyggande och bekämpning av bedrägerier som påverkar unionens ekonomiska intressen.
3. Den kontroll av myndigheten och Europaparlamentets utanordnare som avses i punkt 2 ska inte omfatta de europeiska politiska partiernas och de europeiska politiska stiftelsernas fullgörande av sina skyldigheter enligt tillämplig nationell lagstiftning enligt vad som avses i artikel 14.
4. De europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna ska lämna ut all information som begärs av myndigheten, Europaparlamentets utanordnare, revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) eller medlemsstaterna och som är nödvändig för att utföra de kontroller som dessa ansvarar för enligt denna förordning.
På begäran, och för att möjliggöra kontroll av överensstämmelsen med artikel 20, ska de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna förse myndigheten med information om bidrag från enskilda medlemmar tillsammans med deras identitet. Vid behov får myndigheten också kräva att europeiska politiska partier lämnar in undertecknade bekräftelser från medlemmar som innehar valda mandat, i syfte att kontrollera att villkoret i artikel 3.1 b första stycket är uppfyllt.
Artikel 25
Genomförande och kontroll med avseende på unionsfinansiering
1. Anslagen för finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska fastställas i enlighet med det årliga budgetförfarandet och genomföras i enlighet med denna förordning och budgetförordningen.
Villkoren och kraven i samband med bidrag ska fastställas av Europaparlamentets utanordnare i ansökningsomgången för bidrag.
2. Finansieringen från Europeiska unionens allmänna budget och dess användning ska kontrolleras på det sätt som anges i budgetförordningen.
Kontroller ska även göras genom ett årligt godkännande, efter en extern och oberoende revision i enlighet med artikel 23.1.
3. Revisionsrätten ska utöva sina revisionsbefogenheter i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget.
4. De europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som erhåller finansiering i enlighet med denna förordning ska på revisionsrättens begäran överlämna alla de handlingar och uppgifter som revisionsrätten behöver för att utföra sin uppgift.
5. I beslutet eller avtalet om bidrag ska det uttryckligen anges att Europaparlamentet och revisionsrätten har rätt att göra kontroller, på grundval av dokument och på plats, av europeiska politiska partier som fått bidrag eller europeiska politiska stiftelser som fått bidrag från Europeiska unionens allmänna budget.
6. Revisionsrätten och Europaparlamentets utanordnare, eller något annat externt organ som utsetts av Europaparlamentets utanordnare, får utföra nödvändiga kontroller på platsen för att kontrollera utgifternas laglighet och tillämpningen av bestämmelserna i beslutet eller avtalet om bidrag samt, när det gäller europeiska politiska stiftelser, det konkreta genomförandet av arbetsprogrammet eller verksamheten. Det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen ska överlämna alla handlingar och uppgifter som uppgiften kräver.
7. Olaf får göra utredningar, däribland kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (17) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidrag som beviljats i enlighet med denna förordning. I förekommande fall kan kontrollerna resultera i att Europaparlamentets utanordnare beslutar att kräva återbetalning.
Artikel 26
Tekniskt stöd
Allt tekniskt stöd från Europaparlamentet till europeiska politiska partier ska lämnas enligt likabehandlingsprincipen. Stödet ska beviljas på villkor som inte är mindre förmånliga än villkoren för andra externa organisationer och sammanslutningar som kan beviljas liknande resurser, och det ska tillhandahållas mot faktura och betalning.
Artikel 27
Sanktioner
1. I enlighet med artikel 16 ska myndigheten besluta att stryka ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse ur registret som en påföljd i följande situationer:
a)
Det har i en dom som vunnit laga kraft fastställts att partiet eller stiftelsen i fråga har gjort sig skyldig till olaglig verksamhet som skadat unionens ekonomiska intressen på det sätt som avses i artikel 106.1 i budgetförordningen.
b)
Det har fastställts, i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 10.2-10.5, att partiet eller stiftelsen inte längre uppfyller ett eller flera av de villkor som anges i artikel 3.1 a, c och e eller i artikel 3.2.
c)
En medlemsstats begäran om avregistrering på grund av allvarlig underlåtenhet att fullgöra skyldigheter enligt nationell rätt uppfyller de krav som anges i artikel 16.3 b.
2. Myndigheten ska utdöma ekonomiska sanktioner i följande situationer:
a)
Icke kvantifierbara överträdelser:
i)
Om kraven i artikel 9.5 eller 9.6 inte har fullgjorts.
ii)
Om de åtaganden och upplysningar som lämnats av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse i enlighet med artiklarna 4.1 a, b och d-f och 5.1 a, b, d och e inte efterlevs.
iii)
Om förteckningen över givare och deras donationer inte överlämnats i enlighet med artikel 20.2 eller donationer inte anmälts i enlighet med artikel 20.3 och 20.4.
iv)
Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse överträtt de skyldigheter som anges i artikel 23.1 eller artikel 24.4.
v)
Om det i en dom som vunnit laga kraft har fastställts att ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse gjort sig skyldig till olaglig verksamhet som skadat unionens ekonomiska intressen på det sätt som avses i artikel 106.1 i budgetförordningen.
vi)
Om det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen vid någon tidpunkt uppsåtligen har underlåtit att tillhandhålla uppgifter eller tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, eller de organ som enligt denna förordning ska utföra revision eller kontroller av mottagarna av finansiering från Europeiska unionens allmänna budget upptäcker felaktigheter i årsbokslutet vilka betraktas som väsentliga utelämnanden eller felaktigt redovisade poster i enlighet med de internationella redovisningsstandarder som definieras i artikel 2 i förordning (EG) nr 1606/2002.
b)
Kvantifierbara överträdelser:
i)
Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse tagit emot donationer och bidrag som inte är tillåtna enligt artikel 20.1 eller 20.5, såvida inte villkoren i artikel 20.6 är uppfyllda.
ii)
Om kraven i artiklarna 21 och 22 inte har uppfyllts.
3. Europaparlamentets utanordnare får utesluta ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse från framtida finansiering från unionen i upp till fem år, eller upp till tio år om en överträdelse upprepas inom en femårsperiod, om de har befunnits skyldiga till de överträdelser som förtecknas i punkt 2 a v och vi. Detta påverkar inte utanordnarens befogenheter enligt artikel 204n i budgetförordningen.
4. Vid tillämpning av punkterna 2 och 3 ska följande ekonomiska sanktioner åläggas ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse:
a)
När det gäller icke kvantifierbara överträdelser, en fast andel av årsbudgeten för det berörda partiet eller den berörda stiftelsen:
-
5 %, eller
-
7,5 % om sammanfallande överträdelser föreligger, eller
-
20 % om det rör sig om en upprepad överträdelse, eller
-
en tredjedel av de ovannämnda procentsatserna om det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen frivilligt har anmält överträdelsen innan myndigheten officiellt inledde en utredning, även när det handlar om sammanfallande överträdelser eller en upprepad överträdelse, och det berörda partiet eller den berörda stiftelsen har vidtagit lämpliga korrigerande åtgärder.
-
50 % av det föregående årets budget för det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen när det genom en dom som vunnit laga kraft har fastställts att partiet eller stiftelsen har gjort sig skyldig till olaglig verksamhet som skadat unionens ekonomiska intressen på det sätt som avses i artikel 106.1 i budgetförordningen.
b)
När det gäller kvantifierbara överträdelser, en fast andel av det felaktiga belopp som tagits emot eller inte anmälts i enlighet med följande skala, dock högst 10 % av årsbudgeten för det berörda partiet eller den berörda stiftelsen:
-
100 % av det felaktiga belopp som tagits emot eller inte anmälts, om dessa belopp inte överstiger 50 000 EUR, eller
-
150 % av det felaktiga belopp som tagits emot eller inte anmälts, om dessa belopp överstiger 50 000 EUR men inte överstiger 100 000 EUR, eller
-
200 % av det felaktiga belopp som tagits emot eller inte anmälts, om dessa belopp överstiger 100 000 EUR men inte överstiger 150 000 EUR, eller
-
250 % av det felaktiga belopp som tagits emot eller inte anmälts, om dessa belopp överstiger 150 000 EUR men inte överstiger 200 000 EUR, eller
-
300 % av det felaktiga belopp som tagits emot eller inte anmälts, om dessa belopp överstiger 200 000 EUR, eller
-
en tredjedel av de ovannämnda procentsatserna om det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen frivilligt har anmält överträdelsen innan myndigheten och/eller Europaparlamentets utanordnare officiellt inledde en utredning, och partiet eller stiftelsen i fråga har vidtagit lämpliga korrigerande åtgärder.
Vid tillämpningen av procentsatserna ovan ska varje donation eller bidrag behandlas separat.
5. När det handlar om sammanfallande överträdelser för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse i fråga om överträdelser av denna förordning, är det endast sanktionen för det allvarligaste brottet som ska åläggas, om inte annat föreskrivs i punkt 4 a.
6. För de sanktioner som fastställs i denna förordning ska en preskriptionstid på fem år gälla från den dag då överträdelsen i fråga begicks eller, i fall av fortsatta eller upprepade överträdelser, från och med den dag då överträdelserna upphörde.
Artikel 28
Samarbete mellan myndigheten, Europaparlamentets utanordnare och medlemsstaterna
1. Myndigheten, Europaparlamentets utanordnare och medlemsstaterna ska via de nationella kontaktpunkterna utbyta information och regelbundet informera varandra om frågor som rör finansieringsbestämmelser, kontroller och sanktioner.
2. De ska också komma överens om de praktiska arrangemangen för detta informationsutbyte, bland annat regler för utlämnande av konfidentiella uppgifter eller bevis och för samarbete mellan medlemsstaterna.
3. Europaparlamentets utanordnare ska underrätta myndigheten om eventuella upptäckter som kan föranleda åläggande av sanktioner enligt artikel 27.2-27.4 i syfte att göra det möjligt för myndigheten att vidta lämpliga åtgärder.
4. Myndigheten ska underrätta Europaparlamentets utanordnare om eventuella beslut som rör sanktioner som den fattat, i syfte att göra det möjligt för utanordnaren att dra nödvändiga slutsatser i enlighet med budgetförordningen.
Artikel 29
Korrigerande åtgärder och principer för god förvaltning
1. Innan myndigheten eller Europaparlamentets utanordnare fattar något slutgiltigt beslut om någon av de sanktioner som avses i artikel 27 ska de erbjuda det berörda europeiska politiska partiet eller den berörda europeiska politiska stiftelsen möjlighet att vidta korrigerande åtgärder för att avhjälpa situationen inom rimlig tid, som i normalfallet inte får överstiga en månad. Myndigheten eller Europaparlamentets utanordnare ska i synnerhet erbjuda möjligheten att korrigera skrivfel och räknefel, lämna in ytterligare handlingar eller uppgifter där så krävs eller rätta till smärre misstag.
2. Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse har underlåtit att vidta korrigerande åtgärder inom den tidsfrist som avses i punkt 1, ska ett beslut antas om åläggande av lämpliga sanktioner enligt artikel 27.
3. Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas med avseende på de villkor som anges i artikel 3.1 b-d och i artikel 3.2 c.
Artikel 30
Återkrav
1. På grundval av myndighetens beslut att stryka ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse ur registret ska Europaparlamentets utanordnare upphäva eller avsluta alla pågående beslut eller avtal om finansiering från unionen, utom i de fall som avses i artikel 16.2 c och artikel 3.1 b och 3.1 d. Utanordnaren ska även återkräva all finansiering från unionen, inbegripet outnyttjade unionsmedel från tidigare år.
2. Ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse som ålagts sanktioner för de överträdelser som förtecknas i artikel 27.1 och 27.2 a v och vi ska av det skälet inte längre anses uppfylla kraven i artikel 18.2. Därför ska Europaparlamentets utanordnare säga upp avtalet om bidrag eller beslutet om finansiering från unionen enligt denna förordning samt återkräva belopp som utbetalats felaktigt på grundval av avtalet om bidrag eller beslutet, inklusive outnyttjade EU-medel från tidigare år.
I händelse av en sådan uppsägning ska utbetalningar från Europaparlamentets utanordnare begränsas till det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsens faktiska bidragsberättigande utgifter fram till den dag då beslutet om uppsägning träder i kraft.
Denna punkt ska vara tillämplig även i de fall som avses i artikel 16.2 c och artikel 3.1 b och d.
KAPITEL VI
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 31
Tillhandahållande av information till medborgarna
Med förbehåll för artiklarna 21 och 22 och sina egna stadgar och interna processer får de europeiska politiska partierna i samband med valen till Europaparlamentet vidta alla lämpliga åtgärder för att informera unionsmedborgarna om kopplingar mellan nationella politiska partier och kandidater och de berörda europeiska politiska partierna.
Artikel 32
Öppenhet
1. Europaparlamentet ska, under överinseende av sin utanordnare eller myndigheten, på en för ändamålet inrättad webbplats offentliggöra följande:
a)
Benämningar på och stadgar för alla registrerade europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, tillsammans med de handlingar som lämnats in vid deras ansökningar om registrering i enlighet med artikel 8, senast fyra veckor efter det att myndigheten antagit sitt beslut samt eventuella därpå följande ändringar som anmälts till myndigheten i enlighet med artikel 9.5 och 9.6.
b)
En förteckning över ansökningar som inte godkänts, tillsammans med de handlingar som lämnats in tillsammans med ansökan om registreringen i enlighet med artikel 8 samt skälen till avslaget, senast fyra veckor efter det att myndigheten antagit sitt beslut.
c)
En årlig rapport med angivande av belopp som betalats till varje europeiskt politiskt parti och europeisk politisk stiftelse för alla budgetår då bidrag utbetalats från Europeiska unionens allmänna budget.
d)
Det årsbokslut och den externa revisionsberättelse som avses i artikel 23.1 samt, för europeiska politiska stiftelser, slutrapporterna om genomförandet av arbetsprogrammet eller verksamheten.
e)
Givarnas namn och de donationer till europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som anmälts i enlighet med artikel 20.2, 20.3 och 20.4, med undantag för donationer från fysiska personer vars värde inte överstiger 1 500 EUR per år och donator, vilka ska anmälas som ”mindre donationer”. Donationer från fysiska personer vars årliga värde överstiger 1 500 EUR men inte överstiger 3 000 EUR ska inte offentliggöras utan ett skriftligt förhandsmedgivande till offentliggörandet från den aktuella donatorn. Om inget förhandsmedgivande har getts ska sådana donationer anmälas som ”mindre donationer”. Det totala beloppet av mindre donationer och antalet givare per kalenderår ska också offentliggöras.
f)
De bidrag som avses i artikel 20.7 och 20.8 och som anmälts av de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna i enlighet med artikel 20.2, inklusive uppgifter om vilka medlemspartier eller medlemsorganisationer som lämnat bidraget.
g)
Närmare upplysningar och skäl till slutgiltiga beslut som fattats av myndigheten i enlighet med artikel 27, vid behov även yttranden från kommittén bestående av oavhängiga framstående personer enligt artiklarna 10 och 11, med vederbörlig hänsyn till förordning (EG) nr 45/2001.
h)
Närmare upplysningar om och skäl till slutgiltiga beslut som fattats av Europaparlamentets utanordnare i enlighet med artikel 27.
i)
En beskrivning av tekniskt stöd som lämnats till europeiska politiska partier.
j)
Rapporten från Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning och den finansierade verksamhet som avses i artikel 38.
2. Europaparlamentet ska offentliggöra den förteckning över juridiska personer som är medlemmar i ett europeiskt politiskt parti som ska bifogas partiets stadgar i enlighet med artikel 4.2 och uppdateras i enlighet med artikel 9.6, samt det totala antalet enskilda medlemmar.
3. Personuppgifter ska undantas från offentliggörande på den webbplats som avses i punkt 1 såvida de inte ska offentliggöras enligt punkt 1 a, e eller g.
4. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska i ett offentligt meddelande om skydd av personuppgifter tillhandahålla potentiella medlemmar och givare de upplysningar som krävs enligt artikel 10 i direktiv 95/46/EG och upplysa dem om att deras personuppgifter kommer att behandlas i samband med kontroll och revision som utförs av Europaparlamentet, myndigheten, Olaf, revisionsrätten, medlemsstaterna eller externa organ eller experter som utsetts av dessa, och att deras personuppgifter kommer att offentliggöras på den webbplats som avses i punkt 1 i enlighet med de villkor som anges i den här artikeln. I enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 45/2001 ska Europaparlamentets utanordnare lämna samma upplysningar vid den ansökningsomgång för bidrag som avses i artikel 18.1 i denna förordning.
Artikel 33
Skydd av personuppgifter
1. När myndigheten, Europaparlamentet och kommittén bestående av oavhängiga framstående personer som inrättats genom artikel 11 behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning ska de följa förordning (EG) nr 45/2001. Vid behandlingen av personuppgifter ska de anses utgöra sådana registeransvariga som avses i artikel 2 d i den förordningen.
2. När europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, de medlemsstater som utövar kontroll över finansieringen av europeiska politiska partier och av europeiska politiska stiftelser i enlighet med artikel 24 samt de oberoende organ eller sakkunniga som utsetts för att göra sådan revision som avses i artikel 23.1 behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning ska de tillämpa direktiv 95/46/EG och de nationella bestämmelser som antagits med anledning av detta direktiv. Vid behandlingen av personuppgifter ska de anses utgöra sådana registeransvariga som avses i artikel 2 d i det direktivet.
3. Myndigheten, Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 11 ska se till att personuppgifter som samlats in i enlighet med denna förordning inte används för några andra syften än att säkerställa att finansieringen av de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna skett på ett lagligt, riktigt och öppet sätt samt för att kontrollera partitillhörigheten i de europeiska politiska partierna. Samtliga personuppgifter som samlats in för detta ändamål ska raderas senast 24 månader efter det att de relevanta delarna offentliggjorts i enlighet med artikel 32.
4. Medlemsstaterna och oberoende organ eller sakkunniga som är behöriga att utföra revision av räkenskaperna får använda de personuppgifter de tar emot endast för att kontrollera finansieringen av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Dessa personuppgifter ska raderas i enlighet med tillämplig nationell rätt sedan de överlämnats enligt artikel 28.
5. Personuppgifter får lagras längre än de tidsgränser som fastställs i punkt 3 eller i den tillämpliga nationella lagstiftning som avses i punkt 4 om detta krävs med anledning av rättsliga eller administrativa förfaranden avseende finansieringen av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse eller avseende medlemskapet i ett europeiskt politiskt parti. Alla sådana personuppgifter ska raderas senast en vecka efter det att förfarandena avslutats genom ett slutgiltigt beslut eller sedan man färdigbehandlat eventuella kontroller, överklaganden, tvister eller andra anspråk.
6. De registeransvariga som avses i punkterna 1 och 2 ska vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter från att utplånas genom olyckshändelse eller på ett otillåtet sätt, från att gå förlorade genom olyckshändelse, från att ändras eller röjas och spridas utan tillstånd, särskilt om behandlingen av sådana uppgifter omfattar överföring av uppgifter i ett nätverk, och varje annat slag av otillåten behandling.
7. Europeiska datatillsynsmannen ska ha ansvaret för att övervaka och att säkerställa att myndigheten, Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 11 respekterar och värnar om fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter när personuppgifter behandlas i enlighet med denna förordning. Utan att det påverkar möjligheten att väcka talan inför domstol får alla registrerade personer framföra klagomål till Europeiska datatillsynsmannen om de anser att deras rätt till skydd av personuppgifter har kränkts när myndigheten, Europaparlamentet eller kommittén behandlat dessa.
8. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, medlemsstaterna och oberoende organ eller sakkunniga som är behöriga att utföra revision av räkenskaperna i enlighet med denna förordning får ställas till svars i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning för skada som de vållat i samband med behandlingen av personuppgifter enligt denna förordning. Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner tillämpas vid överträdelser av denna förordning, direktiv 95/46/EG och nationella bestämmelser som antagits med anledning av detta, i synnerhet avseende bedräglig användning av personuppgifter.
Artikel 34
Rätten att höras
Innan myndigheten eller Europaparlamentets utanordnare fattar ett beslut som negativt kan påverka rättigheterna för ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse eller en sökande enligt vad som avses i artikel 8, ska den höra företrädarna för det berörda partiet eller den berörda stiftelsen eller sökanden. Myndigheten eller Europaparlamentet ska vederbörligen motivera sitt beslut.
Artikel 35
Omprövning
Beslut som fattas i enlighet med denna förordning kan överklagas till Europeiska unionens domstol i enlighet med gällande bestämmelser i EUF-fördraget.
Artikel 36
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 7.2 och 8.3 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 24 november 2014. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av den femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av den aktuella perioden.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7.2 och 8.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den delge Europaparlamentet och rådet den på samma gång.
5. En delegerad akt som antas i enlighet med artiklarna 7.2 och 8.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 37
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 38
Utvärdering
Europaparlamentet ska senast i mitten av 2018 offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna förordning och om de finansierade verksamheterna, efter samråd med myndigheten. Rapporten ska, i förekommande fall, ange eventuella ändringar av stadgarna eller finansieringssystemen.
Före utgången av 2018 ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning, vid behov tillsammans med ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.
Artikel 39
Effektiv tillämpning
Medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av denna förordning.
Artikel 40
Upphävande
Förordning (EG) nr 2004/2003 ska upphöra att gälla med verkan från den dag då den här förordningen träder i kraft. Den ska dock fortsätta att gälla för rättsakter och åtaganden som avser finansiering av politiska partier och politiska stiftelser på europeisk nivå för budgetåren 2014, 2015, 2016 och 2017.
Artikel 41
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Kommissionen ska anta de delegerade akter som avses i artiklarna 7.2 och 8.3 a senast den 1 juli 2015.
Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2017. Den myndighet som avses i artikel 6 ska dock inrättas senast den 1 september 2016. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som registreras efter den 1 januari 2017 får ansöka om finansiering endast för verksamhet som inleds under budgetåret 2018 eller därefter.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 22 oktober 2014.