NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 99/2013
av den 15 januari 2013
om programmet för europeisk statistik 2013-2017
(Text av betydelse för EES och Schweiz)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och
av följande skäl:
(1)
Tillförlitliga empiriska data och statistik är helt avgörande för att man ska kunna mäta framstegen och utvärdera effektiviteten i unionens politik och program, särskilt inom ramen för Europa 2020-strategin som kommissionen lade fram i sitt meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (Europa 2020).
(2)
I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (2) bör det inrättas ett flerårigt program för europeisk statistik (nedan kallat det fleråriga programmet) som ska utgöra en ram för finansieringen av unionsåtgärder.
(3)
I enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 bör det fleråriga programmet utgöra ramen för utvecklingen, framställningen och spridningen av den europeiska statistiken, och där bör anges vilka huvudområden och mål som gäller för de åtgärder som planeras under högst fem år. Där bör fastställas vilka informationsbehov som ska prioriteras för att unionens verksamhet ska kunna genomföras. Behovet bör vägas mot de resurser som krävs på unionsnivå och på nationell nivå för att sammanställa den önskade statistiken samt mot uppgiftslämnarbördan och de kostnader som är förenade med uppgiftslämnandet, varvid särskild vikt ska läggas vid kostnadseffektiviteten.
(4)
Utvecklingen, framställningen och spridningen av europeisk statistik inom det fleråriga programmets rättsliga ram bör uppnås genom nära och samordnat samarbete inom det europeiska statistiksystemet (ESS) mellan unionens statistikmyndighet, dvs. kommissionen (Eurostat), och de nationella statistikbyråerna och andra nationella myndigheter som utsetts av medlemsstaterna (3) (nedan gemensamt kallade nationella statistikmyndigheter). De nationella statistikbyråernas och kommissionens (Eurostats) yrkesmässiga oberoende är av avgörande betydelse för tillhandahållandet av tillförlitlig statistik av hög kvalitet.
(5)
Ett närmare samarbete mellan kommissionen (Eurostat) och de nationella statistikbyråerna är helt avgörande för att höja kvaliteten på den europeiska statistiken. Detta närmare samarbete bör huvudsakligen fokusera på tillhandahållande av ytterligare metodutbildningsprogram i statistik och närliggande områden, på utveckling och spridning av befintlig god praxis inom ESS samt på personalutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen (Eurostat) i båda riktningar.
(6)
Genomförandet av det fleråriga programmet innebär en möjlighet att ta fram harmoniserad europeisk statistik för att bidra till utveckling, framställning och spridning av gemensam, jämförbar och tillförlitlig statistisk information på unionsnivå.
(7)
Statistik av hög kvalitet som utvecklas, framställs och sprids inom ramen för det fleråriga programmet är avgörande för evidensbaserat beslutsfattande och bör tillhandahållas i god tid och bidra till genomförandet av unionens politik enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och Europa 2020-strategin och av andra politiska handlingslinjer i kommissionens strategiska prioriteringar för 2010-2014, nämligen en kraftfullare och integrerad ekonomisk styrning, klimatfrågan, reformen av jordbrukspolitiken, tillväxt och social sammanhållning, jämställdhet, medborgarnas Europa och globalisering. Sådan statistik bör främjas genom åtgärder som finansieras genom det fleråriga programmet, där unionen kan skapa ett tydligt mervärde, och som syftar till att säkerställa att ekonomiska, sociala och miljömässiga indikatorer jämställs.
(8)
När man fastställer de statistikområden som ska utvecklas bör de mål i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 691/2011 av den 6 juli 2011 om europeiska miljöräkenskaper (4) som avser utvecklingen av nya moduler i miljöräkenskaperna beaktas.
(9)
Dessutom bör man i statistiska undersökningar ägna särskild uppmärksamhet åt hur arbetstagare och andra medborgare påverkas av programmen för budgetkonsolidering. De statistiska uppgifterna ska samlas in på ett sådant sätt att utvecklingen i enskilda medlemsstater synliggörs, t.ex. när det gäller arbetslöshet, storlek på och förändringar av sociala transfereringar, arbetstillfällenas antal och kvalitet, arbetskraftens rörlighet inom medlemsstaterna, inom unionen och mellan unionen och tredjeländer samt de relaterade sociogeografiska förändringarna i lönestruktur och utbildningsåtgärder.
(10)
På senare år har EES ställts inför ett antal utmaningar. För det första kan en brist på nationell statistik av hög kvalitet få skadliga återverkningar i medlemsstaterna och i unionen i allmänhet. Genomgående tillförlitlig statistik av hög kvalitet, som framställts av yrkesmässigt oberoende nationella statistikbyråer, är därför av avgörande betydelse för beslutsfattandet på både nationell nivå och unionsnivå och framför allt inom ramen för euroområdets tillsynsmekanismer.
(11)
För det andra har behovet av europeisk statistik ökat stadigt, och det är knappast troligt att denna tendens kommer att vända. Den ekonomiska globaliseringen utgör en särskild utmaning, som kräver att en serie nya mätinstrument tas fram för att mäta globala värdekedjor genom internationell samordning, för att ge en bättre bild av den ekonomiska tillväxten och skapandet av sysselsättning.
(12)
För det tredje förändras behovens karaktär ständigt, vilket kräver mer synergieffekter mellan statistikområden.
(13)
För det fjärde kan lämpliga uppdelningar av tillgängliga uppgifter göra det lättare att övervaka den ekonomiska och finansiella krisens effekter och konsekvenserna av genomförda insatser för medborgarna, bland annat för de mest sårbara.
(14)
För det femte har statistiken ändrat karaktär. Den är inte längre endast en informationskälla för beslutsändamål, utan är nu en grundläggande faktor i beslutsfattandet. Evidensbaserat beslutsfattande kräver statistik som uppfyller höga kvalitetskrav som är knutna till statistikens särskilda syften, och det finns ett allt större behov av komplex, flerdimensionell statistik som underlag för sammansatta politikområden. För att på ett korrekt sätt uppfylla kraven för det politiska beslutsfattandet behövs i förekommande fall könsuppdelade uppgifter.
(15)
För det sjätte kommer man i ESS framöver att prioritera hög kvalitet, inklusive aktualitet, eftersom det tillkommit nya aktörer på informationsmarknaden, varav somliga tillhandahåller information nästan i realtid.
(16)
För det sjunde gör budgetåtstramningar såväl på nationell nivå som på unionsnivå samt behovet att ytterligare minska bördan för företag och allmänhet situationen än mer svårhanterlig.
(17)
Meddelandet från kommissionen av den 10 augusti 2009 om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet och ESS-strategin för genomförandet av metoden behandlar alla dessa sju frågor genom att man försöker finna nya sätt att arbeta inom ESS för att göra systemet effektivare och flexiblare. Genomförandet av detta meddelande utgör kärnan i det fleråriga programmet inom ramen för den gemensamma ESS-strategin.
(18)
För att kunna säkerställa integritet och kvalitetsstyrning vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik enligt denna förordning bör de nationella statistikbyråerna och kommissionen (Eurostat) vidta alla åtgärder som krävs för att upprätthålla allmänhetens förtroende för statistiken och möjliggöra en striktare tillämpning av gällande uppförandekod för europeisk statistik samt av kommissionens meddelande av den 15 april 2011 om en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken, samtidigt som principerna i dessa respekteras.
(19)
I syfte att skapa en bättre balans mellan de begränsade resurser som är tillgängliga för nationella och europeiska statistikproducenter för att framställa europeisk statistik och det ökande behovet av statistik bör utarbetandefasen för kommissionens årliga statistiska arbetsprogram, där detaljerna för det fleråriga programmet fastställs, omfatta en systematisk och grundlig översyn av de statistiska prioriteringarna i syfte att minska antalet mindre viktiga statistiksatsningar och förenkla befintliga processer, samtidigt som den officiella statistikens tillförlitlighet förbättras och dess höga kvalitetsstandarder bibehålls. Hänsyn bör även tas till belastningen på uppgiftslämnarna, oavsett om de är företag, centrala, regionala eller lokala myndigheter, hushåll eller enskilda. Denna process bör eftersträvas i nära samarbete med såväl användare som producenter av europeisk statistik.
(20)
Den ekonomiska bördan bör i detta sammanhang fördelas på rimligt sätt mellan unionens och medlemsstaternas budgetar. Utöver den budget som anslås genom denna förordning bör de nationella statistikmyndigheterna därför på det nationella planet tilldelas de anslag som krävs för att genomföra de beslutade enskilda statistikåtgärderna i syfte att genomföra detta fleråriga program.
(21)
Med tanke på bördan när det gäller efterlevnad av lagstiftningen, särskilt för mindre medlemsstater, bör kommissionen (Eurostat) kunna erbjuda medlemsstaterna tekniskt stöd och sakkunskap för att hjälpa dem att övervinna forskningsbegränsningar och större metodologiska hinder, i syfte att säkerställa efterlevnad och tillhandahållande av uppgifter av hög kvalitet.
(22)
Finansieringsramen för det fleråriga programmet bör också fördelas på ett sådant sätt att den täcker de utgifter som behövs för att förbättra processen för att ta fram europeisk statistik av hög kvalitet och kapaciteten att göra detta, samt utgifter för nationella statistikers utbildningsbehov.
(23)
Ekonomiskt stöd från unionen bör stödja åtgärder för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik i enlighet med denna förordning. Stödet bör utformas som bidrag, offentliga upphandlingsavtal eller annan finansiering som behövs för att uppnå målen i det fleråriga programmet. I detta sammanhang bör användningen av engångsbelopp vara det huvudsakliga sättet att förenkla förvaltningen av bidrag.
(24)
I enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik bör en lämplig finansieringsstruktur tas fram till stöd för nätverk för samarbete.
(25)
De länder i Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-/Efta-länderna) och Schweiz bör ges möjlighet att delta i det fleråriga programmet. Även andra länder bör kunna delta i det fleråriga programmet, särskilt unionens grannländer, länder som ansökt om medlemskap i unionen och kandidatländer eller anslutande länder.
(26)
I samband med genomförandet av det fleråriga programmet bör samarbete med tredjeländer som inte deltar i det fleråriga programmet uppmuntras när det är lämpligt, varvid eventuella relevanta avtal, eller planerade avtal, mellan de berörda länderna och unionen bör beaktas.
(27)
För att kunna betraktas som finansieringsbeslut i enlighet med artikel 84.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella bestämmelser för unionens allmänna budget (5) (budgetförordningen), måste de årliga arbetsprogram som kommissionen antar för att genomföra det fleråriga programmet ange eftersträvade mål, förväntade resultat, genomförandemetod och totalbelopp. De måste dessutom innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgift om det belopp som anslagits för varje åtgärd och en vägledande tidsplan för genomförandet. Det är önskvärt att de också anger de eftersträvade målens relevans för användarnas behov och en projektplan. För bidrag bör de innehålla prioriteringar, huvudkriterier för utvärdering och den högsta andelen samfinansiering. Dessutom bör det årliga arbetsprogrammet innehålla lämpliga indikatorer för att övervaka resultaten.
(28)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta det fleråriga programmet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(29)
En förhandsutvärdering har utförts i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning, med syftet att se till att det fleråriga programmet inriktas på behovet av effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller att uppfylla målen och säkerställa att man redan vid utarbetandet av det fleråriga programmet tar hänsyn till budgetrestriktionerna. De åtgärder som vidtas inom det fleråriga programmet bör övervakas och utvärderas med jämna mellanrum med avseende på deras värde och verkan, inklusive av oberoende externa utvärderare. För att det fleråriga programmet ska kunna utvärderas har mätbara mål ställts upp och indikatorer tagits fram.
(30)
Genom denna förordning fastställs för 2013 en finansieringsram för det fleråriga programmet som, under det årliga budgetförfarandet, utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6).
(31)
Utöver den finansieringsram som fastställs genom denna förordning bör de enskilda statistikåtgärder som syftar till att genomföra det fleråriga programmet, inbegripet åtgärder som sker i form av överenskommelser mellan nationella statistikmyndigheter och kommissionen (Eurostat), i möjligaste mån tilldelas tillräckliga anslag på nationell nivå.
(32)
Konsekvensbedömningen av denna förordning, som anger kostnadsbesparingar för unionen och medlemsstaterna, utgör grundvalen för det fleråriga programmets finansieringsåtaganden. Kostnadsbesparingar kommer särskilt att kunna göras till följd av nya produktionsmetoder för europeisk statistik som ett resultat av utvecklingen på området för informations- och kommunikationsteknik.
(33)
Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa sanktioner vid behov.
(34)
I syfte att säkerställa kontinuiteten för den statistiska verksamheten inom ramen för ESS under hela kalenderåret 2013, och av hänsyn till rättssäkerheten, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs och tillämpas från och med den 1 januari 2013. Tillämpningsdagen för denna förordning bör, särskilt, berättiga utbetalningar till kontraktsanställda liksom aktiviteter inom ramen för det programmet.
(35)
I enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 har utkastet till det fleråriga programmet lagts fram för förhandsgranskning av kommittén för det europeiska statistiksystemet, europeiska rådgivande kommittén för statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 234/2008/EG (7) samt kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, inrättad genom rådets beslut 2006/856/EG (8).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av programmet för europeisk statistik
Härmed inrättas programmet för europeisk statistik för perioden 2013-2017 (nedan kallat programmet).
Artikel 2
Mervärde
Programmets mervärde utgörs av att det säkerställer att den europeiska statistiken inriktas på den information som behövs för att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik. Dessutom bidrar det till ett effektivt resursutnyttjande genom att främja åtgärder som i hög grad stöder utvecklingen, framställningen och spridningen av harmoniserad, jämförbar, tillförlitlig, användarvänlig och tillgänglig statistik, på grundval av enhetliga standarder och gemensamma principer såsom fastställs i uppförandekoden för europeisk statistik som antogs av kommittén för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén), i synnerhet kvalitetskriterierna relevans, precision och tillförlitlighet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och förståeligt, sammanhang och jämförbarhet.
Artikel 3
Tillämpningsområde
1. Genom denna förordning fastställs dels programplaneringsramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik, dels huvudområde och mål för de åtgärder som planeras för perioden 2013-2017, i enlighet med artiklarna 13 och 14 i förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik.
2. Programmet omfattar inte åtgärder som ingår i programmet för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet), inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG (9), fram till dess att Meets-programmet löper ut den 31 december 2013, men det omfattar mål inom ramen för företags- och handelsstatistiken som är tänkta att genomföras från 2014 till 2017.
Artikel 4
Mål
1. Programmets övergripande mål är att det europeiska statistiksystemet (ESS) ska fortsätta att vara ledande när det gäller att tillhandahålla statistik av hög kvalitet om Europa.
2. Med hänsyn tagen till de tillgängliga resurserna såväl på nationell nivå som på unionsnivå samt uppgiftslämnarbördan ska följande specifika mål eftersträvas för de statistikåtgärder som vidtas för att genomföra programmet:
- Mål 1: Att tillhandahålla statistik i god tid som kan tjäna som underlag för utveckling, övervakning och utvärdering av unionens politik och som på lämpligt sätt avspeglar prioriteringarna samtidigt som en balans upprätthålls mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga områdena och uppfyller behoven hos ett brett spektrum av användare av europeisk statistik, inklusive andra beslutsfattare, forskare, företag och Europas medborgare i allmänhet, på ett kostnadseffektivt sätt utan onödigt dubbelarbete.
- Mål 2: Att genomföra nya produktionsmetoder för den europeiska statistiken för att åstadkomma effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar.
- Mål 3: Att stärka samarbetet inom ESS och med partner utanför systemet för att ytterligare förbättra systemets produktivitet och dess ledande ställning när det gäller officiell statistik världen över.
- Mål 4: Att se till att leveranser av sådan statistik hålls på konstant nivå under programmets hela löptid, förutsatt att detta inte stör mekanismerna för prioritetssättning inom ESS.
3. De allmänna och specifika målen i punkterna 1 och 2 preciseras närmare i bilagan, tillsammans med de indikatorer som används för att övervaka programmets genomförande. I enlighet med artiklarna 13 och 14 i förordning (EG) nr 223/2009 ska programmet vara föremål för en detaljerad årlig planering där en integrerad mekanism för att fastställa prioriteringar ingår i processen. Målen i programmet ska uppnås genom nära och samordnat samarbete inom ESS. Programmet ska inbegripa utveckling av lämpliga instrument som leder till förbättrad kvalitet, ökad flexibilitet inom ESS och bättre förmåga att i god tid tillgodose användarnas behov. Det ska även bana väg för utvecklingen av tillförlitliga indikatorer som kan hantera 2000-talets utmaningar, nämligen mäta miljömässig hållbarhet, livskvalitet och social sammanhållning, och registrera ekonomisk verksamhet inom tjänstesektorn och den sociala ekonomin.
Artikel 5
Statistikstyrning och statistikens oberoende, transparens och kvalitet
1. Europeisk statistik ska framställas på ett yrkesmässigt oberoende och transparent sätt.
2. Programmet ska genomföras i enlighet med principerna i uppförandekoden i syfte att framställa och sprida harmoniserad och jämförbar europeisk statistik av hög kvalitet i enlighet med definitionen i artikel 12 i förordning (EG) nr 223/2009 och säkerställa att ESS som helhet fungerar korrekt. De nationella statistikbyråerna och unionens statistikmyndighet (kommissionen [Eurostat]) ska genom sitt yrkesmässiga oberoende se till att den europeiska statistiken uppfyller uppförandekoden.
3. Nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som utses av medlemsstaterna (nedan gemensamt kallade nationella statistikmyndigheter), och kommissionen (Eurostat), vilka ansvarar för utvecklingen, framställningen och spridningen av europeisk statistik ska
-
verka för att förstärka en institutionell och organisatorisk miljö som främjar samordning, effektivitet och trovärdighet hos nationella statistikmyndigheter och kommissionen (Eurostat) som framställer och sprider europeisk statistik,
-
lägga vikt vid de statistiska principer som fastställs i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 223/2009 och användarnas behov,
-
tillgodose behoven hos användare inom unionens institutioner i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 och sträva efter att ta fram statistik som tillgodoser ett brett spektrum av användare av europeisk statistik, inklusive andra beslutsfattare, forskare, företag och Europas medborgare i allmänhet, och
-
samarbeta med statistikorgan på internationell nivå för att främja användningen av internationella begrepp, klassificeringar, metoder och andra standarder, i synnerhet för att säkerställa ökad konsekvens och bättre jämförbarhet på internationell nivå.
4. Varje medlemsstat ska sträva efter att se till att dess förfaranden för statistikframställning är utformade på ett standardiserat sätt och, i möjligaste mån, förstärkta med granskningsmekanismer.
5. För transparensens skull ska kommissionen (Eurostat) när det är lämpligt offentliggöra sin bedömning av kvaliteten på nationella bidrag till den europeiska statistiken som en del av kvalitetsrapporteringen och övervakningen av efterlevnaden.
6. Kommissionen (Eurostat) ska överväga hur den ska göra sina publikationer, särskilt de som görs tillgängliga på dess webbplats, mer användarvänliga för icke-fackmän, och ska ge smidig tillgång till kompletta uppgiftsserier och visa lättförståeliga och jämförande diagram för att informationen ska vara av större nytta för medborgarna. Kommissionens (Eurostats) regelbundna uppdateringar ska om möjligt ge information om varje medlemsstat och erbjuda årliga, månatliga uppgiftsserier och långtidsserier när det är lämpligt och då fördelarna är större än kostnaden för insamlingen.
Artikel 6
Fastställande av statistiska prioriteringar
1. Programmet ska säkerställa statistiska initiativ som ligger till grund för utveckling, genomförande och övervakning av unionens nuvarande politik och ge statistiskt stöd till viktiga krav som uppstår till följd av nya politiska initiativ från unionen.
2. Kommissionen ska vid utarbetandet av de årliga arbetsprogram som avses i artikel 9 säkerställa ett effektivt fastställande av prioriteringar och en årlig översyn av och rapport om statistiska prioriteringar. De årliga arbetsprogrammen kommer därigenom att syfta till att säkerställa att europeisk statistik framställs inom ramen för de tillgängliga resurserna på nationell nivå och på unionsnivå. Prioriteringarna ska bidra till att minska kostnader och börda till följd av nya statistikkrav genom att minska statistikkraven på befintliga områden inom den europeiska statistiken och ska eftersträvas i nära samarbete med medlemsstaterna.
3. Kommissionen ska se till att instrument tas fram och genomförs för att årligen se över prioriteringarna för den statistiska verksamheten i syfte att bidra till att minska kostnaderna och bördorna för uppgiftslämnare och statistikproducenter.
4. Vid införandet av nya åtgärder eller vid införandet av omfattande revideringar av befintlig statistik ska kommissionen vederbörligen motivera dessa åtgärder eller revideringar och tillhandahålla information med medlemsstaternas medverkan angående uppgiftslämnarbördan och produktionskostnaderna i enlighet med artikel 14.3 i förordning (EG) nr 223/2009.
Artikel 7
Finansiering
1. Unionens finansieringsram för genomförandet av programmet för 2013 ska vara 57,3 miljoner EUR, som täcks av programperioden 2007-2013.
2. Senast tre månader efter antagandet av den fleråriga budgetramen för åren 2014-2020 (förordningen om den fleråriga budgetramen 2014-2020), uppmanas kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet om finansieringsramen för perioden 2014-2017.
3. Kommissionen ska verkställa unionens finansiella stöd i enlighet med budgetförordningen.
4. Kommissionen ska fatta sitt beslut om årliga anslag med beaktande av budgetmyndighetens befogenheter.
Artikel 8
Administrativt och tekniskt stöd
Programmets budget får täcka utgifter för förberedelse-, övervaknings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsverksamhet som krävs för programmets förvaltning och för att dess mål ska uppnås, särskilt undersökningar, expertmöten, ersättningar till statistikexperter, informations- och kommunikationssatsningar, utgifter kopplade till it-nät för informationsbehandling och informationsutbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt stöd som kommissionen har för förvaltningen av programmet. Budgeten får även täcka tekniskt stöd och sakkunskap till medlemsstater som på grund av särskilda omständigheter inte kan framställa viss europeisk statistik eller statistik av den kvalitet som krävs.
Artikel 9
Årliga arbetsprogram
Kommissionen ska för genomförandet av programmet anta årliga arbetsprogram som uppfyller kraven i artikel 17 i förordning (EG) nr 223/2009 och som innehåller uppgift om eftersträvade mål och förväntade resultat, i enlighet med de allmänna och specifika mål som anges i artikel 4.1 och 4.2 i denna förordning. Varje årligt arbetsprogram ska meddelas Europaparlamentet i informationssyfte.
Artikel 10
Finansieringsformer
Ekonomiskt stöd från unionen får beviljas i form av bidrag, offentlig upphandling eller annan finansiering som behövs för att uppnå de allmänna och specifika målen i artikel 4.1 och 4.2.
Artikel 11
Stödberättigande åtgärder
1. Ekonomiskt stöd från unionen ska stödja åtgärder för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik som behövs för att uppnå de allmänna och specifika mål som avses i artikel 4.1 och 4.2. Åtgärder med stort mervärde för unionen ska prioriteras i enlighet med artikel 2.
2. Ekonomiskt stöd till nätverk för samarbete som avses i artikel 15 i förordning (EG) nr 223/2009 får beviljas i form av bidrag till en åtgärd och får täcka upp till 95 % av de stödberättigande kostnaderna.
3. Vid behov kan bidrag på upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna beviljas för administrationskostnader hos organisationer som avses i artikel 12.3.
4. Medlemsstaterna kan som bidrag till kostnader för åtgärder som bygger på uppgiftsinsamling få ersättning upp till en högsta gräns som fastställs för varje uppgiftsinsamling, i form av ett engångsbelopp per uppsättning data för vilka fullständiga resultat ska sändas till kommissionen. Kommissionen ska fastställa dessa engångsbelopp med beaktande av uppgiftsinsamlingens komplexitet.
Artikel 12
Bidragsmottagare
1. I enlighet med artikel 128.1 i budgetförordningen kan de nationella statistikmyndigheter som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 få bidrag utan någon ansökningsomgång.
2. Nätverk för samarbete får inkludera bidragsmottagare som avses i punkt 1 och andra organ utan någon ansökningsomgång i överensstämmelse med artikel 128.1 i budgetförordningen.
3. De bidrag till administrationskostnader som avses i artikel 11.3 får beviljas organisationer som uppfyller följande två kriterier:
a)
De är icke vinstdrivande, oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen, och deras främsta mål och verksamhet är att främja och stödja genomförandet av uppförandekoden och genomförandet av nya produktionsmetoder för europeisk statistik vilka syftar till effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar på unionsnivå.
b)
De har lämnat tillräckliga uppgifter om medlemskap, interna regler och finansieringskällor till kommissionen.
Artikel 13
Skyddet av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom konsekventa och effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen.
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) ska, när det är lämpligt, i enlighet med förfarandena i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter, utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering (10), i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som finansieras enligt denna förordning.
Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra stycket ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.
Artikel 14
Tredjeländers deltagande i programmet
Följande länder ska kunna delta i programmet för europeisk statistik:
a)
EES-/Efta-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
b)
Schweiz, i enlighet med de villkor som fastställs i avtalet av den 26 oktober 2004 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om samarbete på statistikområdet (11).
c)
Tredjeländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, länder som ansökt om medlemskap i unionen, kandidatländer och anslutande länder samt de länder på västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal med de länderna om de allmänna principerna för deras deltagande i unionens program.
Artikel 15
Utvärdering och översyn av programmet
1. Kommissionen ska efter samråd med ESS-kommittén lägga fram en lägesrapport om genomförandet av programmet för Europaparlamentet och rådet, vilket ska ske senast den 30 juni 2015.
2. Senast den 31 december 2016 får kommissionen, på grundval av den lägesrapport som avses i punkt 1 och efter samråd med ESS-kommittén, inför Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag om en förlängning av programmet för perioden 2018-2020, dock med beaktande av den fleråriga budgetramen för 2014-2020.
3. Senast den 31 december 2018 ska kommissionen, efter samråd med ESS-kommittén och europeiska rådgivande kommittén för statistik, lägga fram en slutlig utvärderingsrapport om genomförandet av programmet för Europaparlamentet och rådet.
Artikel 16
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 15 januari 2013.