NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1275/2013
ze dne 6. prosince 2013,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální obsahy arsenu, kadmia, olova, dusitanů, hořčičného oleje těkavého a škodlivých botanických nečistot
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů určených ke krmení zvířat, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice.
(2)
Některé přípravky doplňkových krmiv na dlouhodobé podávání s vysokou koncentrací stopových prvků určené ke zvláštním účelům výživy nevyhnutelně obsahují množství arsenu, kadmia nebo olova, která překračují maximální obsahy stanovené pro tyto těžké kovy v doplňkových krmivech. Vyšší maximální obsahy těchto těžkých kovů v přípravcích na dlouhodobé podávání však nepředstavují riziko pro zdraví zvířat nebo lidí ani pro životní prostředí, neboť úroveň expozice zvířat uvedeným těžkým kovům při používání těchto specifických přípravků na dlouhodobé podávání je výrazně nižší než v případě ostatních doplňkových krmiv s obsahem stopových prvků. Je proto vhodné stanovit vyšší maximální obsahy uvedených těžkých kovů přípustné v takových přípravcích na dlouhodobé podávání s vysokými obsahy stopových prvků.
(3)
Byly předloženy údaje, z nichž vyplývá, že obsah arsenu v doplňkové látce uhličitan železnatý po změně místa výroby v určitých případech překračuje současný maximální obsah. V zájmu zajištění dodávek uhličitanu železnatého na evropský trh je vhodné maximální obsah arsenu v uhličitanu železnatém zvýšit. Toto zvýšení nebude mít nepříznivý dopad na zdraví zvířat a lidí ani na životní prostředí, neboť stanovený maximální obsah arsenu v doplňkových krmivech a kompletních krmivech zůstává beze změny.
(4)
Referenční laboratoř Evropské unie pro těžké kovy v potravinách a krmivech nedávno zjistila významný rozdíl mezi analytickými výsledky získanými použitím různých metod extrakce, které se v současnosti uplatňují ke stanovení olova v kaolinitu a v krmivech obsahujících kaolinit (2). Předtím při použití různých metod extrakce žádné významné rozdíly mezi obsahy těžkých kovů v minerálních krmivech zjištěny nebyly (3). Maximální obsahy těžkých kovů v krmivech se vztahují „k analytickému stanovení olova, přičemž extrakce se provádí vroucí kyselinou dusičnou (5 % w/w) po dobu 30 minut“. Proto je vhodné umožnit používání uvedené metody extrakce pro stanovení olova v kaolinitu.
(5)
Pokud jde o dusitany, v případě výrobků a vedlejších výrobků z cukrové řepy a cukrové třtiny a z výroby škrobu se v současnosti neuplatňuje žádný maximální obsah. S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků by totéž mělo platit pro výrobky a vedlejší výrobky z výroby alkoholických nápojů.
(6)
S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků je vhodné stanovit maximální obsah pro hořčičný olej těkavý v Camelina sativa a produktech z ní získaných na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(7)
Druhy Brassica byly uvedené mezi škodlivými botanickými nečistotami kvůli vysokému obsahu hořčičného oleje těkavého (vyjádřeného jako allylisothiokyanáty). Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) došel ve svém stanovisku ohledně glukosinolátů (allylisothiokyanáty) jakožto nežádoucích látek v krmivech (4) k závěru, že nepříznivé účinky na zvířata všeobecně souvisí s celkovým množstvím glukosinolátů v potravě. Při měření celkového množství glukosinolátů by se zjistily i nečistoty způsobené přítomností výrobků z Brassica juncea ssp., Brassica nigra a Brassica carinata. Je proto vhodné vypustit výrobky z těchto druhů, s výjimkou semen, z oddílu VI přílohy I o škodlivých botanických nečistotách a pro krmné suroviny získané z těchto druhů Brassica stanovit maximální obsah hořčičného oleje těkavého na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(8)
Je vhodné použít označení pro krmné suroviny, jak stanoví nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny (5).
(9)
Směrnice 2002/32/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. prosince 2013.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1275/2013
av den 6 december 2013
om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG vad gäller gränsvärden för arsenik, kadmium, bly, nitrit, flyktig senapsolja och skadliga botaniska orenheter
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (1), särskilt artikel 8.1, och
av följande skäl:
(1)
Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för foder om deras innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet.
(2)
Vissa beredningar av tillskottsfoder för särskilda näringsbehov som frigörs under lång tid och som har en hög halt av spårelement innehåller oundvikligen halter av arsenik, kadmium eller bly som överstiger de gränsvärden som fastställts för dessa tungmetaller i tillskottsfoder. Högre gränsvärden för dessa tungmetaller i beredningar som frigörs under lång tid medför dock ingen risk för djurs eller människors hälsa eller för miljön, eftersom djurens exponering för tungmetaller genom dessa särskilda beredningar som frigörs under lång tid är betydligt lägre än för andra tillskottsfoder som innehåller spårelement. Därför bör högre gränsvärden för dessa tungmetaller fastställas för sådana beredningar som frigörs under lång tid och som har höga halter av spårelement.
(3)
Det har inkommit uppgifter om att halten arsenik i fodertillsatsen järn(II)karbonat i vissa fall överstiger det nuvarande gränsvärdet på grund av att produktionsområdet ändrats. För att garantera tillgången av järn(II)karbonat på den europeiska marknaden bör gränsvärdet för arsenik i järn(II)karbonat höjas. Denna höjning inverkar inte negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön eftersom gränsvärdet för arsenik i tillskottsfoder och helfoder förblir oförändrat.
(4)
Nyligen identifierade EU:s referenslaboratorium för tungmetaller i foder och livsmedel en betydande skillnad mellan de analysresultat som erhållits med de olika extraktionsmetoder som för närvarande används för bestämning av bly i kaolinlera och i foder som innehåller kaolinlera (2). Tidigare har inga betydande skillnader konstaterats mellan de halter av tungmetaller i mineralfoder som erhållits med olika extraktionsmetoder (3). Gränsvärdena för tungmetaller i foder avser en analytisk bestämning av bly, där extraktionen utförs i salpetersyra (5 viktprocent) under 30 minuter vid kokpunkten. Därför bör det fastställas att den extraktionsmetoden ska användas för bestämning av bly i kaolinlera.
(5)
När det gäller nitrit finns för närvarande inga gränsvärden för produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör eller från stärkelsetillverkningen. Med hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg bör detta även gälla för produkter och biprodukter från tillverkningen av alkoholhaltig dryck.
(6)
Med hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg bör gränsvärdet för flyktig senapsolja i Camelina sativa och produkter framställda därav fastställas till samma värde som gränsvärdet för rapskakor.
(7)
Brassicaarterna har förtecknats som skadliga botaniska orenheter på grund av deras höga innehåll av flyktig senapsolja (uttryckt som allylisotiocyanat). Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) konstaterade i sitt yttrande om glukosinolater (allylisotiocyanater) som främmande ämnen i foder (4) att negativa effekter på djur i allmänhet har varit korrelerade med den totala mängden glukosinolater i kosten. Om den totala mängden glukosinolater analyseras skulle även orenheter som orsakas av produkter från Brassica juncea ssp., Brassica nigra och Brassica carinata detekteras. Därför bör produkter från dessa arter, med undantag av frön, utgå från avsnitt VI i bilaga I om skadliga botaniska orenheter. Vad gäller foderråvaror som framställs av dessa brassicaarter bör dessutom samma gränsvärde för flyktig senapsolja fastställas som för rapskakor.
(8)
Det är lämpligt att använda benämningen för foderråvaror enligt kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 av den 16 januari 2013 om en förteckning över foderråvaror (5).
(9)
Direktiv 2002/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta.
(10)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilaga I till direktiv 2002/32/EG ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 6 december 2013.