ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
RÅDETS BESLUT 2013/189/GUSP
av den 22 april 2013
om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) och om upphävande av gemensam åtgärd 2008/550/Gusp
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1, 42.4 och 43.2,
med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och
av följande skäl:
(1)
Den 18 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/575/Gusp om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) (1). Denna gemensamma åtgärd ersattes av rådets gemensamma åtgärd 2008/550/Gusp av den 23 juni 2008 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) (2).
(2)
Den 1 december 2008 enades Esfas styrkommitté (nedan kallad kommittén) i enlighet med artikel 13 i gemensam åtgärd 2008/550/Gusp om rekommendationer om Esfas framtidsutsikter.
(3)
I rådets slutsatser av den 8 december 2008 godkändes kommitténs rekommendationer. Gemensam åtgärd 2008/550/Gusp bör därför ersättas av en ny rättsakt som återspeglar dessa rekommendationer.
(4)
Utbildningsverksamheten inom ramen för Esfa bör genomföras på området för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), inbegripet områdena för konfliktlösning och stabilisering.
(5)
Det är lämpligt att Esfa under den period som täcks av detta beslut hänvisas till enbart utstationerad personal.
(6)
I enlighet med rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (3) ska den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad utrikestjänsten) ge Esfa det stöd som tidigare gavs av rådets generalsekretariat.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
INRÄTTANDE, UPPDRAG, MÅL OCH UPPGIFTER
Artikel 1
Inrättande
En europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) inrättas härmed.
Artikel 2
Uppdrag
Esfa ska tillhandahålla utbildning på området för unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) i det sammanhang som utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) på strategisk nivå för att utveckla och främja en gemensam förståelse för GSFP bland civil och militär personal och för att genom sin utbildningsverksamhet (nedan kallad Esfas utbildningsverksamhet) fastställa och sprida bästa praxis när det gäller olika GSFP-frågor.
Artikel 3
Mål
Esfas mål ska vara att
a)
ytterligare stärka den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarskulturen inom GSFP,
b)
främja bättre förståelse av att GSFP är en viktig del av Gusp,
c)
förse unionsinstanserna med kunnig personal som kan arbeta effektivt med alla GSFP-frågor,
d)
till medlemstaternas förvaltningar och personal tillhandahålla kunniga personer som är förtrogna med unionens politik, institutioner och förfaranden på Gusp-området,
e)
stödja unionens partnerskap på GSFP-området, särskilt med de länder som deltar i GSFP-uppdrag,
f)
bidra till att främja yrkesmässiga förbindelser och kontakter mellan deltagare i Esfas utbildningsverksamhet.
När det är lämpligt ska uppmärksamhet ägnas åt att säkerställa överensstämmelse med andra unionsverksamheter.
Artikel 4
Uppgifter
1. Esfas huvuduppgifter ska i enlighet med dess uppdrag och mål vara att organisera och genomföra Esfas utbildningsverksamhet på GSFP-området.
2. Esfas utbildningsverksamhet ska bestå av
a)
GSFP-kursen på hög nivå,
b)
de orienterande GSFP-kurserna,
c)
GSFP-kurser för specialiserade målgrupper eller med specifik inriktning.
Övrig utbildningsverksamhet ska genomföras enligt beslut av den styrkommitté som avses i artikel 8 (nedan kallad kommittén).
3. Utöver de verksamheter som avses i punkt 2, ska Esfa i synnerhet
a)
stödja de förbindelser som ska upprättas mellan de institut som avses i artikel 5.1 och som deltar i det nätverk som avses i den punkten (nedan kallat nätverket),
b)
driva och vidareutveckla ett internetbaserat system för distansundervisning för att stödja GSFP-utbildningsverksamhet,
c)
utarbeta och framställa utbildningsmateriel för unionsutbildning på GSFP-området, även med utnyttjande av redan befintligt material,
d)
främja ett alumninätverk för tidigare deltagare,
e)
stödja utbytesprogram på GSFP-området mellan medlemsstaternas utbildningsinstitut,
f)
lämna bidrag till det årliga unionsutbildningsprogrammet på GSFP-området,
g)
ge stöd till genomförandet av utbildningsverksamhet på området för konfliktförebyggande och civil krishantering,
h)
organisera och leda en årlig nätverkskonferens som sammanför civila och militära utbildningsexperter på GSFP-området från medlemsstaternas utbildningsinstitut och ministerier samt, när det är lämpligt, relevanta externa utbildningsaktörer, och
i)
varje år se över sin förmåga att uppfylla de mål som anges i artikel 3.
4. Esfas utbildningsverksamhet ska genomföras via nätverket.
5. Som en del av nätverket ska Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (EU ISS) stödja Esfas utbildningsverksamhet, särskilt genom EU ISS-publikationer och genom att låta sina forskare hålla föredrag samt genom att bidra till Esfas system för distansundervisning.
KAPITEL II
ORGANISATION
Artikel 5
Nätverket
1. Esfa ska organiseras som ett nätverk där civila och militära institut, högskolor, akademier, universitet, institutioner och andra aktörer inom unionen som har att göra med säkerhets- och försvarspolitiska frågor i enlighet med vad som fastställts av medlemsstaterna samt EU ISS (nedan kallade institut) sammanförs i syfte att stödja genomförandet av utbildningsverksamhet på området för GSFP.
2. Esfa ska upprätta nära förbindelser med unionens institutioner och berörda unionsorgan, i synnerhet Europeiska polisakademin (Cepol).
3. Esfa ska verka under unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).
Artikel 6
Rättskapacitet
1. Esfa ska ha den rättskapacitet som krävs för att fullgöra sina uppgifter och nå sina mål, ingå de avtal och administrativa överenskommelser som är nödvändiga för att kunna fungera, inbegripet för att utstationera personal, förvärva utrustning, särskilt pedagogiskt material, inneha bankkonton och föra talan inför domstolar och andra myndigheter.
2. Alla eventuella skyldigheter enligt avtal som ingåtts av Esfa ska täckas av de medel som Esfa förfogar över i enlighet med artiklarna 14, 15 och 16.
Artikel 7
Struktur
Följande struktur ska inrättas inom Esfa:
a)
Kommittén, med ansvar för den övergripande samordningen och ledningen av Esfas utbildningsverksamhet.
b)
En akademisk styrelse (nedan kallad styrelsen), med ansvar för att garantera kvaliteten och samstämmigheten i Esfas utbildningsverksamhet.
c)
Chefen för Esfa, som ska ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa, samt biträda kommittén och styrelsen när det gäller att organisera och leda Esfas verksamhet.
d)
Ett Esfa-sekretariat (nedan kallat sekretariatet), som ska biträda Esfas chef när han fullgör sina uppgifter.
Artikel 8
Styrkommittén
1. Kommittén, sammansatt av en företrädare för varje medlemsstat, ska vara Esfas beslutsfattande organ. Varje ledamot i kommittén får företrädas eller åtföljas av en suppleant.
2. Ledamöter i kommittén får åtföljas av experter vid kommitténs möten.
3. Ordförandeposten i kommittén ska innehas av en företrädare för den höga representanten som har lämplig erfarenhet. Den ska hålla möten minst två gånger per år.
4. Representanter från länder som ansluter sig till unionen får delta i kommitténs möten som aktiva observatörer.
5. Esfas chef, styrelsens ordförande och, om så är lämpligt, ordförandena för dess olika konstellationer samt en företrädare för kommissionen, ska delta i kommitténs möten utan rösträtt.
6. Kommitténs uppgifter ska vara att
a)
upprätta Esfas årliga akademiska program och då bygga vidare på Esfas utbildningskoncept,
b)
ge styrelsen allmän vägledning i dess arbete,
c)
godkänna och regelbundet se över Esfas utbildningskoncept som avspeglar de fastställda utbildningskraven för Esfa,
d)
utse den medlemsstat/de medlemsstater som ska vara värdland/värdländer för Esfas utbildningsverksamhet och de institut som ska genomföra den,
e)
utarbeta och godkänna de övergripande kursplanerna för all utbildningsverksamhet inom Esfa,
f)
ta del av kursutvärderingsrapporterna och godkänna en allmän årsrapport om Esfas utbildningsverksamhet som ska översändas till berörda rådsorgan,
g)
utse ordförandena i styrelsen och dess olika konstellationer för en period på minst två läsår,
h)
fatta nödvändiga beslut om Esfas verksamhet såvida dessa inte ålagts andra organ,
i)
godkänna den årliga budgeten och varje eventuell ändringsbudget, utifrån förslag från chefen för Esfa,
j)
godkänna de årliga räkenskaperna och bevilja chefen för Esfa ansvarsfrihet,
k)
godkänna kompletterande bestämmelser för de utgifter som förvaltas av Esfa,
l)
godkänna eventuella finansieringsarrangemang och/eller tekniska arrangemang med kommissionen, Europeiska utrikestjänsten eller en medlemsstat angående finansiering och/eller genomförande av Esfas utgifter,
m)
godkänna bestämmelserna för personal som utstationerats vid Esfa,
n)
besluta att öppna vissa av Esfas utbildningsverksamheter för tredjelandsdeltagare inom den allmänna politiska ram som fastställts av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik.
7. Kommittén ska själv godkänna sin arbetsordning.
8. Kommittén ska fatta beslut med kvalificerad majoritet enligt avdelning II i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 9
Den akademiska styrelsen
1. Styrelsen ska vara sammansatt av höga företrädare från de civila och militära institut och andra aktörer som utsetts av medlemsstaterna för att stödja Esfas utbildningsverksamhet. Om en medlemsstat företräds av flera personer, ska dessa tillsammans utgöra en enda delegation.
2. Styrelsens ordförande ska utses av kommittén bland styrelsens ledamöter.
3. Företrädare för kommissionen och utrikestjänsten ska inbjudas att delta i styrelsens sammanträden.
4. Akademiska experter och högre tjänstemän från nationella institutioner och unionsinstitutioner får inbjudas att delta i styrelsens sammanträden.
5. Styrelsens uppgifter ska vara att
a)
i akademiska frågor ge råd och göra rekommendationer till kommittén,
b)
via nätverket genomföra det godkända årliga akademiska programmet,
c)
övervaka det internetbaserade systemet för distansundervisning på högre nivå,
d)
utarbeta detaljerade kursplaner för all utbildningsverksamhet inom Esfa med utgångspunkt i de godkända övergripande kursplanerna,
e)
garantera den allmänna samordningen av Esfas utbildningsverksamhet mellan samtliga institut,
f)
se över kvaliteten på Esfas utbildningsverksamhet som genomförts under det föregående läsåret,
g)
för kommittén lägga fram förslag till Esfas utbildningsverksamhet för nästa läsår,
h)
se till att det görs en systematisk utvärdering av all utbildningsverksamhet inom Esfa och godkänna kursutvärderingsrapporterna,
i)
bidra till utkastet till allmän årsrapport om Esfas verksamhet.
6. För att fullgöra sina uppgifter får styrelsen sammanträda i olika projektinriktade konstellationer. Styrelsen ska utarbeta bestämmelser och arrangemang för hur dessa konstellationer ska upprättas och fungera, vilka ska godkännas av kommittén.
7. Kommittén ska anta styrelsens arbetsordning.
Artikel 10
Chefen för Esfa
1. Chefen för Esfa ska ansvara för att organisera och leda Esfas utbildningsverksamhet. Chefen för Esfa ska stödja kommitténs och styrelsens arbete på detta område samt företräda Esfa när det gäller Esfas utbildningsverksamhet inom och utanför nätverket. Chefen för Esfa ska i synnerhet
a)
vidta alla nödvändiga åtgärder, inbegripet antagande av interna administrativa föreskrifter och offentliggörande av meddelanden, för att se till att Esfas verksamhet fungerar effektivt,
b)
utarbeta ett preliminärt utkast till årsrapport för Esfa och ett preliminärt utkast till arbetsprogram för överlämning till kommittén på grundval av de förslag som inlämnats av styrelsen,
c)
samordna genomförandet av Esfas arbetsprogram,
d)
upprätthålla kontakter med relevanta myndigheter i medlemsstaterna,
e)
upprätthålla kontakter med relevanta externa utbildningsaktörer inom Esfas område,
f)
vid behov ingå tekniska arrangemang om Esfas utbildningsverksamhet med relevanta myndigheter och utbildningsaktörer på Gusp-området,
g)
utföra eventuella andra uppgifter som kommittén ålagt honom.
2. Chefen för Esfa ska ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa, och i synnerhet
a)
upprätta alla budgetförslag och lägga fram dessa för kommittén,
b)
anta budgetarna efter det att de godkänts av styrelsen,
c)
vara utanordnare för Esfas budget,
d)
öppna ett eller flera bankkonton på Esfas vägnar,
e)
förhandla om, förelägga kommittén och ingå eventuella finansieringsarrangemang och/eller tekniska arrangemang med kommissionen, utrikestjänsten eller en medlemsstat angående finansiering och/eller genomförande av Esfas utgifter,
f)
förhandla om och på Esfas vägnar underteckna eventuell brevväxling om utstationering vid Esfa av sekretariatets personal,
g)
generellt företräda Esfa beträffande alla rättsakter med finansiella konsekvenser,
h)
förelägga kommittén Esfas årliga räkenskaper.
3. Den höga representanten ska utse chefen för Esfa, efter att ha hört kommittén. Han ska utses i egenskap av medlem av utrikestjänstens personal för den period som han utses. Medlemsstaterna får föreslå kandidater till tjänsten som chef för Esfa och EU-institutionernas och utrikestjänstens personal får söka denna tjänst, i enlighet med tillämpliga regler.
4. Chefen för Esfa ska vara ansvarig inför kommittén för sin verksamhet.
Artikel 11
Esfas sekretariat
1. Sekretariatet ska biträda chefen för Esfa när han fullgör sina uppgifter.
2. Chefen för Esfa ska, med biträde av en urvalsjury, ansvara för urvalet av personal till sekretariatet.
3. Sekretariatet ska stödja kommittén, styrelsen och instituten när det gäller organisationen av Esfas utbildningsverksamhet.
4. Varje institut ska utse en kontaktpunkt för sekretariatet som ska hantera organisatoriska och administrativa frågor i samband med organiserandet av Esfas utbildningsverksamhet.
5. Sekretariatet ska samarbeta nära med kommissionen och utrikestjänsten.
Artikel 12
Esfas personal
1. Esfas personal ska bestå av följande kategorier:
a)
Personal som utstationerats vid Esfa av unionsinstitutionerna, utrikestjänsten och EU-organen.
b)
Nationella experter som utstationerats vid Esfa av medlemsstaterna.
2. Esfa får ta emot praktikanter och gästforskare.
3. Kommittén ska på förslag av den höga representanten, i den mån det är nödvändigt, fastställa de villkor som ska tillämpas på praktikanter och gästforskare.
4. Beslutet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 23 mars 2011 om fastställande av anställningsvillkor för nationella experter som är utstationerade vid Europeiska utrikestjänsten (4) ska även tillämpas på nationella experter som av medlemsstaterna utstationeras vid Esfa.
KAPITEL III
FINANSIERING
Artikel 13
In natura-bidrag till Esfas utbildningsverksamhet
1. Varje medlemsstat, unionsinstitution, unionsorgan och institut och utrikestjänsten ska bära alla kostnader som gäller deltagandet i Esfa, inklusive löner, bidrag, utgifter för resor och uppehälle samt kostnader i samband med organisatoriskt och administrativt stöd till Esfas utbildningsverksamhet.
2. Varje deltagare ska bära alla kostnader i samband med sitt deltagande.
Artikel 14
Stöd från utrikestjänsten
1. Utrikestjänsten ska bära kostnaderna för att vara värd för chefen för Esfa och sekretariatet i sina lokaler, inbegripet kostnader för informationsteknik, utstationering av chefen för Esfa och utstationering av en biträdande personalmedlem vid sekretariatet.
2. Utrikestjänsten ska ge Esfa det administrativa stöd som är nödvändigt för att rekrytera och förvalta personalen och genomföra Esfas budget.
3. Ett tekniskt arrangemang med utrikestjänsten för det stöd den tillhandahåller ska förhandlas fram av chefen för Esfa och godkännas av kommittén.
Artikel 15
Frivilliga bidrag
1. För att finansiera specifika verksamheter får Esfa ta emot frivilliga bidrag från medlemsstater och institut eller andra givare. Sådana bidrag ska förvaltas av Esfa som inkomster avsatta för särskilda ändamål.
2. Tekniska arrangemang för de bidrag som avses i punkt 1 ska förhandlas fram av chefen för Esfa och godkännas av kommittén.
Artikel 16
Bidrag från unionens budget
1. Esfa ska få ett årligt bidrag från unionens allmänna budget. Ett sådant bidrag kan i synnerhet täcka kostnaderna för stöd till Esfas utbildningsverksamhet och nationella experter som av medlemsstaterna utstationeras vid Esfa.
2. Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka Esfas utgifter under de första tolv månaderna efter ingåendet av det finansieringsavtal som avses i punkt 3 ska vara 535 000 EUR. De finansiella referensbelopp som är avsedda att täcka Esfas utgifter för de därpå följande perioderna ska fastställas av rådet.
3. Efter ett beslut av rådet enligt punkt 2, ska ett finansieringsavtal med kommissionen förhandlas fram av chefen för Esfa och godkännas av kommittén.
Artikel 17
Finansiella bestämmelser
De finansiella bestämmelserna i bilagan ska tillämpas på utgifter som finansieras av Esfa och på finansieringen av sådana utgifter.
KAPITEL IV
ÖVRIGA BESTÄMMELSER
Artikel 18
Deltagande i Esfas utbildningsverksamhet
1. All utbildningsverksamhet inom Esfa ska stå öppen för deltagande av medborgare i alla medlemsstater och anslutande stater. De institut som organiserar och genomför verksamheten ska se till att denna princip tillämpas utan några undantag.
Esfas utbildningsverksamhet ska också i princip vara öppen för deltagande av medborgare i länder som är kandidater för anslutning till unionen och, i förekommande fall, i andra tredjeländer.
2. Deltagarna ska utgöras av civil och militär personal som arbetar med strategiska aspekter på GSFP-området och experter som ska sändas ut på GSFP-uppdrag eller -insatser.
Företrädare för bl.a. internationella organisationer, icke-statliga organisationer, akademiska institutioner och media samt företrädare för näringslivet får inbjudas att delta i Esfas utbildningsverksamhet.
3. Ett intyg undertecknat av den höga representanten ska tilldelas en deltagare som fullgjort en Esfa-kurs. Villkoren för intyget ska regelbundet ses över av kommittén. Intyget ska erkännas av medlemsstaterna och av unionens institutioner.
Artikel 19
Samarbete
Esfa ska samarbeta med och utnyttja expertisen i internationella organisationer och andra relevanta aktörer, t.ex. nationella utbildningsinstitut i tredjeländer.
Artikel 20
Säkerhetsbestämmelser
Rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (5) ska tillämpas på Esfa.
KAPITEL V
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 21
Kontinuitet
De regler och bestämmelser som antagits för genomförande av gemensam åtgärd 2008/550/Gusp ska förbli i kraft för genomförande av detta beslut i den mån de är förenliga med detta beslut, till dess att de ändras eller upphävs.
Artikel 22
Upphävande
Gemensam åtgärd 2008/550/Gusp ska upphöra att gälla.
Artikel 23
Översyn, ikraftträdande och upphörande
1. Detta beslut träder i kraft den 1 april 2013. Det ska ses över och revideras när så är lämpligt och under alla omständigheter senast sex månader innan det löper ut.
2. Detta beslut löper ut fyra år efter tidpunkten för ingående av det finansieringsavtal som avses i artikel 16.3.
Utfärdat i Luxemburg den 22 april 2013.