PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. dubna 2014
o finančním příspěvku Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření provedená v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku proti africkému moru prasat
(oznámeno pod číslem C(2014) 2551)
(Pouze estonské, litevské, lotyšské a polské znění je závazné)
(2014/236/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Africký mor prasat je infekční, obvykle smrtelná virová nákaza prasat domácích a prasat divokých, která způsobuje vážná narušení obchodu s živými prasaty a produkty získanými z prasat uvnitř Unie a jejich vývozu do třetích zemí.
(2)
Po potvrzení afrického moru prasat v Gruzii v roce 2007 se nákaza rozšířila do Ruské federace, kde byla hlášena četná ohniska uvedené nákazy u prasat domácích a prasat divokých v evropské části Ruska. V červnu 2013 Bělorusko potvrdilo ohnisko afrického moru prasat u prasat v domácím chovu v regionu Grodno asi čtyřicet kilometrů od hranice s Litvou a v blízkosti hranice s Polskem.
(3)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/498/EU (3) byl stanoven finanční příspěvek Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření proti africkému moru prasat provedená v roce 2013 v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku, což jsou členské státy přímo ohrožené zavlečením této nákazy.
(4)
V lednu 2014 byla hlášena nákaza u populace prasat divokých na Ukrajině a dále se šíří v Bělorusku a Ruské federaci. Nadto byly v lednu 2014 zjištěny dva případy afrického moru prasat u populace prasat divokých v Litvě a několik dní poté byly ohlášeny další dva případy u prasat divokých v Polsku. V obou uvedených členských státech se nákaza vyskytla v blízkosti hranic s Běloruskem. Situace ohledně afrického moru prasat v zemích sousedících s Evropskou unií tudíž představuje přetrvávající hrozbu pro hospodářství s chovem prasat v Unii, jelikož virus může být zavlečen do členských států sousedících s třetími zeměmi, v nichž se nákaza vyskytuje, prostřednictvím prasat divokých, která vstupují na území Unie z oblastí s výskytem nákazy, ale rovněž prostřednictvím vozidel, která přepravovala živá zvířata, nebo nepovoleným dovozem produktů získaných z prasat do Unie.
(5)
Riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie je vzhledem k výskytu a vývoji této nákazy v příhraničním území Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny vyšší v případě Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska. Tyto členské státy informovaly Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, jež hodlají přijmout za účelem ochrany svých území i území ostatních členských států.
(6)
V roce 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko zavedly dozor pro včasné zjištění afrického moru prasat u prasat divokých i u prasat domácích. V zájmu lepší prevence afrického moru prasat je třeba provést určité činnosti dozoru na území uvedených členských států.
(7)
Jedním z hlavních preventivních opatření proti zavlečení afrického moru prasat do Unie je očista a dezinfekce vozidel, která mohla přijít do styku s virem afrického moru prasat. Z toho důvodu prováděcí rozhodnutí Komise 2013/426/EU (4) stanoví určitá opatření proti zavlékání afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace do Unie a dále stanoví, aby vozidla, která přepravovala živá zvířata a která na území Unie vstupují z oblastí s výskytem nákazy, byla náležitě očištěna a vydezinfikována.
(8)
Bez ohledu na ustanovení nařízení Komise (ES) č. 206/2009 (5) je riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie prostřednictvím zásilek pro osobní spotřebu, které obsahují produkty získané z prasat a jsou zasílány poštou nebo převáženy v zavazadlech cestujících přijíždějících zejména z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, vyšší než zanedbatelné a vyžaduje doplňková opatření a kontroly v místech vstupu.
(9)
Navíc celá řada zúčastněných stran, včetně veterinárních lékařů, profesionálních a neprofesionálních chovatelů, řidičů kamionů, celních zástupců, cestujících a široké veřejnosti, by měla být upozorněna na rizika zavlečení afrického moru prasat a jeho důsledky prostřednictvím cílených informačních kampaní zaměřených na zvýšení povědomí o nákaze a připravenosti na ni v rámci pohotovostních plánů vypracovaných podle směrnice Rady 2002/60/ES (6) k zajištění rychlé reakce v případě zavlečení afrického moru prasat.
(10)
V roce 2014 byl zjištěn africký mor prasat u prasat divokých v Litvě a v Polsku, přičemž oba tyto členské státy jsou přímo ohroženy výskytem této nákazy za hranicemi v Bělorusku. Aby omezily riziko rozšíření nákazy na svém území na minimum, hodlají Litva a Polsko snížit hustotu výskytu vnímavých hostitelských zvířat v hospodářstvích s nízkou úrovní biologické ochrany v zamořené oblasti podporou porážky prasat a zákazem doplňování stavů v hospodářstvích s chovem prasat po dobu alespoň jednoho roku. V prosinci 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko předložily své plány a odhady nákladů na provádění nouzových opatření v oblastech, které jsou považovány za oblasti se zvýšeným rizikem zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, v roce 2014. Plány byly posouzeny Komisí pro účely finančního příspěvku Unie a byl vyvozen závěr, že jsou v souladu se směrnicí 2002/60/ES.
(11)
Činnosti prováděné Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem za účelem dozoru nad nákazou, očisty a dezinfekce vozidel a pořádání informačních kampaní jsou spolufinancovány ve výši 50 %.
(12)
Činnosti prováděné Litvou a Polskem s cílem snížit hustotou výskytu prasat v zamořených oblastech u hranic s Běloruskem by měly být spolufinancovány ve výši 30 %.
(13)
Jelikož plány, které předložily Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko a které se týkají nouzových opatření proti zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny prováděných v roce 2014, představují dostatečně podrobný rámec ve smyslu článku 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V rámci nouzových opatření, která v roce 2014 přijaly Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko na ochranu proti africkému moru prasat, mají uvedené členské státy nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na provádění činností popsaných v odstavcích 2 a 3 a plánovaných na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 50 % nákladů vynaložených a zaplacených v souvislosti s provedením následujících činností:
a)
odběr vzorků z prasat domácích;
b)
odběr vzorků z prasat divokých;
c)
testy ELISA;
d)
testy PCR a sekvenování;
e)
nákup vybavení a dezinfekčních prostředků pro očistu a dezinfekci;
f)
nákup vybavení speciálně používaného k odstranění těl mrtvých zvířat;
g)
nákup vybavení k provádění virologických laboratorních vyšetření;
h)
informační kampaně.
3. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 30 % nákladů vynaložených a zaplacených Litvou a Polskem v souvislosti s odškodněním majitelů prasat za ztráty způsobené předčasnou porážkou prasat v zamořených oblastech.
Článek 2
1. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům uvedeným v čl. 1 odst. 1 za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a), b) c) a d), v průměru nepřesáhne částku:
a)
0,5 EUR za prase domácí, z něhož byl odebrán vzorek;
b)
5 EUR za prase divoké, z něhož byl odebrán vzorek;
c)
2 EUR za test ELISA;
d)
10 EUR za PCR a sekvenování.
2. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. e), v průměru nepřesáhne částku:
a)
6 000 EUR pro Estonsko;
b)
58 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
950 000 EUR pro Litvu;
d)
102 100 EUR pro Polsko.
3. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. f), v průměru nepřesáhne částku:
a)
100 000 EUR pro Litvu;
b)
150 000 EUR pro Polsko.
4. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. g), v průměru nepřesáhne částku:
75 000 EUR pro Litvu.
5. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. h), v průměru nepřesáhne částku:
a)
1 500 EUR pro Estonsko;
b)
15 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
75 000 EUR pro Litvu;
d)
11 250 EUR pro Polsko.
6. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 3 nepřesáhne částku:
a)
225 000 EUR pro Litvu;
b)
337 500 EUR pro Polsko.
7. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 1 nepřesáhne částku:
a)
27 000 EUR pro Estonsko;
b)
190 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
1 948 000 EUR pro Litvu;
d)
1 341 000 EUR pro Polsko.
8. Výdaje způsobilé pro finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v odst. 1 písm. c) a d) se omezí na náklady vynaložené členskými státy na:
a)
nákup souprav k vyšetřením, činidel a veškerého spotřebního materiálu, který je určen a používán speciálně pro provádění laboratorních vyšetření;
b)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění vyšetření v laboratoři; tyto náklady jsou omezeny na skutečné mzdy plus platby sociálního zabezpečení a další zákonné náklady zahrnuté do odměny;
c)
režijní náklady rovnající se 7 % částky nákladů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 3
1. Finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v článku 1 bude poskytnut, pokud dotčené členské státy:
a)
provedou činnosti a opatření popsané v jejich plánech;
b)
provedou opatření v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Unie, včetně pravidel pro hospodářskou soutěž a pro zadávání veřejných zakázek;
c)
zašlou Komisi nejpozději do 30. dubna 2015 závěrečnou technickou zprávu o opatřeních v souladu s přílohou I a závěrečnou finanční zprávu v souladu s přílohou II.
2. V případě, že některý členský stát nevyhoví ustanovením odstavce 1, může Komise snížit finanční příspěvek Unie úměrně k povaze a závažnosti takového porušení předpisů a k finanční ztrátě utrpěné Unií.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Polské republice.
V Bruselu dne 24. dubna 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 24 april 2014
om finansiellt stöd från unionen för övervakning och andra nödåtgärder som genomförs i Estland, Lettland, Litauen och Polen mot afrikansk svinpest
[delgivet med nr C(2014) 2551]
(Endast de estniska, lettiska, litauiska och polska texterna är giltiga)
(2014/236/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 8,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), särskilt artikel 84, och
av följande skäl:
(1)
Afrikansk svinpest är en smittsam, vanligen livshotande virussjukdom hos tamsvin och viltlevande svin som orsakar allvarliga störningar i handeln inom unionen med och exporten till tredjeländer av levande svin och produkter framställda av svin.
(2)
Efter bekräftelse av afrikansk svinpest i Georgien 2007 spred sig sjukdomen till Ryssland där flera utbrott av sjukdomen har rapporterats hos tamsvin och vildsvin i hela den europeiska delen av Ryssland. I juni 2013 rapporterade Vitryssland ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest i hobbybesättningar av svin i regionen Hrodna, cirka 40 kilometer från den litauiska gränsen och nära gränsen till Polen.
(3)
I kommissionens genomförandebeslut 2013/498/EU (3) fastställs ett finansiellt stöd från unionen för övervakning av och andra nödåtgärder mot afrikansk svinpest som 2013 genomfördes i Estland, Lettland, Litauen och Polen som är de medlemsstater som direkt hotas av introduktion av afrikansk svinpest.
(4)
I januari 2014 rapporterades sjukdomen hos vildsvinspopulationen i Ukraina och den fortsätter att sprida sig i Ryssland och Vitryssland. I januari 2014 påvisades dessutom två fall av afrikansk svinpest hos vildsvinspopulationen i Litauen och några dagar senare rapporterades ytterligare två fall hos vildsvin i Polen. I båda medlemsstaterna påvisades sjukdomen vid gränsen till Vitryssland. Situationen rörande afrikansk svinpest i de länder som gränsar till Europeiska unionen utgör därför ett ständigt hot mot svinanläggningar inom unionen, eftersom viruset kan introduceras i medlemsstater som gränsar till smittade tredjeländer genom vildsvin som kommer till unionen från smittade områden, men också genom fordon som har använts för transport av levande djur eller genom otillåten införsel till unionen av produkter framställda av svin.
(5)
Risken för att afrikansk svinpest introduceras i unionen är högre för Estland, Lettland, Litauen och Polen på grund av sjukdomens förekomst och utveckling i de angränsande områdena i Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Dessa medlemsstater har meddelat kommissionen och de andra medlemsstaterna om de åtgärder som de avser att vidta för att stärka skyddet av sina respektive territorier och av andra medlemsstater.
(6)
Under 2013 genomförde Estland, Lettland, Litauen och Polen övervakning för tidigt påvisande av afrikansk svinpest hos både vildsvin och tamsvin. För att bättre kunna förebygga afrikansk svinpest måste viss övervakning genomföras i områden i dessa medlemsstater.
(7)
Rengöring och desinfektion av fordon som eventuellt varit i kontakt med afrikansk svinpest-virus är en av de främsta förebyggande åtgärderna mot att afrikansk svinpest introduceras i unionen. I kommissionens genomförandebeslut 2013/426/EU (4) fastställs därför vissa åtgärder för att förhindra att afrikansk svinpest introduceras i unionen från Ryssland och Vitryssland samt att fordon som har använts för transport av levande djur och som anländer till unionen från smittade områden ska rengöras och desinficeras ordentligt.
(8)
Trots bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 206/2009 (5) är risken inte försumbar att afrikansk svinpest introduceras i unionen genom sändningar för personligt bruk innehållande produkter framställda av svin som sänds med post eller medförs i resandes bagage, särskilt med resande som anländer från Ryssland, Ukraina och Vitryssland, vilket kräver ytterligare åtgärder och kontroller vid införselställena.
(9)
Vidare bör ett stort antal aktörer, t.ex. veterinärer, yrkesmässiga och icke-yrkesmässiga jordbrukare, lastbilschaufförer, tullombud, passagerare och allmänheten, informeras om risken att afrikansk svinpest introduceras och konsekvenserna av detta genom riktade kampanjer för ökad medvetenhet om sjukdomen och sjukdomsberedskap inom ramen för de beredskapsplaner som utarbetats i enlighet med rådets direktiv 2002/60/EG (6) för att garantera en snabb insats om afrikansk svinpest skulle introduceras.
(10)
Under 2014 påvisades afrikansk svinpest hos vildsvin i Litauen och Polen, och de två medlemsstaterna är direkt hotade av förekomsten av afrikansk svinpest på andra sidan gränsen till Vitryssland. För att minimera risken för sjukdomsspridning på deras territorium avser Litauen och Polen att minska tätheten av mottagliga värdar i svinanläggningar med låg biosäkerhet i det smittade området genom att främja slakt av svin och förhindra återinsättning av svin i anläggningar under minst ett år. I december 2013 lämnade Estland, Lettland, Litauen och Polen in sina respektive planer och uppskattningar av kostnaderna för att genomföra nödåtgärder under 2014 i de områden där det anses att risken är hög för att afrikansk svinpest introduceras från Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Kommissionen har granskat dessa planer med avseende på unionens finansiella stöd och konstaterat att de överensstämmer med direktiv 2002/60/EG.
(11)
De åtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen vidtar när det gäller sjukdomsövervakning, rengöring och desinfektion av fordon samt anordnande av informationskampanjer bör samfinansieras till 50 %.
(12)
De åtgärder som Litauen och Polen vidtar för att minska svintätheten i de smittade områdena vid gränsen till Vitryssland bör samfinansieras till 30 %.
(13)
Eftersom de planerade åtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen lämnat in vad gäller de nödåtgärder mot introduktion av afrikansk svinpest från Ryssland, Ukraina och Vitryssland som ska genomföras under 2014 är tillräckligt detaljerade i den mening som avses i artikel 94 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (7), utgör detta beslut ett finansieringsbeslut för de utgifter som anges i arbetsprogrammet för bidrag.
(14)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Inom ramen för de nödåtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen vidtar under perioden 1 januari-31 december 2014 för skydd mot afrikansk svinpest ska dessa medlemsstater vara berättigade till ett särskilt stöd från unionen för utgifterna för genomförandet av de åtgärder som anges i punkterna 2 och 3.
2. Det finansiella stödet från unionen ska uppgå till 50 % av kostnaderna för genomförandet av följande åtgärder:
a)
Provtagning av tamsvin.
b)
Provtagning av vildsvin.
c)
Elisa-tester.
d)
PCR och sekvensering.
e)
Inköp av utrustning och desinfektionsmedel för rengöring och desinfektion.
f)
Inköp av särskild utrustning för bortskaffande av djurkroppar.
g)
Inköp av utrustning för utförande av virologiska laboratorietester.
h)
Informationskampanjer.
3. Det finansiella stödet från unionen ska uppgå till 30 % av Litauens och Polens kostnader för att kompensera svinägarna för förluster på grund av tidig slakt av svin i de smittade områdena.
Artikel 2
1. De kostnader som ska ersättas till de medlemsstater som avses i artikel 1.1 för de åtgärder som avses i artikel 1.2 a, b, c och d får i genomsnitt inte överstiga följande maximibelopp:
a)
0,50 euro per provtaget tamsvin.
b)
5 euro per provtaget vildsvin.
c)
2 euro per Elisa-test.
d)
10 euro per PCR och sekvensering.
2. De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 e får i genomsnitt inte överstiga följande maximibelopp:
a)
6 000 euro för Estland.
b)
58 000 euro för Lettland.
c)
950 000 euro för Litauen.
d)
102 100 euro för Polen.
3. De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 f får inte överstiga följande maximibelopp:
a)
100 000 euro för Litauen.
b)
150 000 euro för Polen.
4. De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 g får inte överstiga följande maximibelopp:
75 000 euro för Litauen.
5. De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 h får i genomsnitt inte överstiga följande maximibelopp:
a)
1 500 euro för Estland.
b)
15 000 euro för Lettland.
c)
75 000 euro för Litauen.
d)
11 250 euro för Polen.
6. Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som avses i artikel 1.3 får inte överstiga följande belopp:
a)
225 000 euro för Litauen.
b)
337 500 euro för Polen.
7. Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som avses i artikel 1.1 får inte överstiga följande belopp:
a)
27 000 euro för Estland.
b)
190 000 euro för Lettland.
c)
1 948 000 euro för Litauen.
d)
1 341 000 euro för Polen.
8. De utgifter som berättigar till finansiellt stöd från unionen för de åtgärder som avses i punkt 1 c och d ska begränsas till medlemsstaternas kostnader för följande:
a)
Inköp av testutrustning, reagenser och alla identifierbara förbrukningsvaror som används speciellt för laboratorietesterna.
b)
Personal, oavsett kategori, som helt eller delvis avdelats specifikt för att utföra testerna vid laboratoriet; kostnaderna begränsas till faktiska löner samt sociala avgifter och andra lagstadgade kostnader som ingår i ersättningen.
c)
Allmänna omkostnader motsvarande 7 % av summan av kostnaderna enligt leden a och b.
Artikel 3
1. Unionens finansiella stöd för de åtgärder som avses i artikel 1 ska beviljas under förutsättning att de berörda medlemsstaterna
a)
genomför åtgärderna enligt sina planer,
b)
genomför åtgärderna i enlighet med de relevanta bestämmelserna i unionslagstiftningen, inbegripet reglerna för konkurrens och offentlig upphandling,
c)
Senast den 30 april 2015 lämnar in till kommissionen den senaste tekniska slutrapporten för åtgärderna i enlighet med bilaga I och en finansiell slutrapport i enlighet med bilaga II.
2. Om en medlemsstat inte uppfyller kraven i punkt 1 kan kommissionen minska unionens finansiella stöd beroende på vilken typ av överträdelse det rör sig om och hur allvarlig den är samt hur stor ekonomisk förlust unionen har lidit.
Artikel 4
Detta beslut riktar sig till Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen och Republiken Polen.
Utfärdat i Bryssel den 24 april 2014.