PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 430/2013
av den 13 maj 2013
om införande av en slutlig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, samt om avslutande av förfarandet med avseende på Indonesien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Provisoriska åtgärder
(1)
Den 15 november 2012 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) nr 1071/2012 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpingstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Thailand.
(2)
Förfarandet inleddes med ett tillkännagivande om inledande (3) som offentliggjordes den 16 februari 2012, till följd av ett klagomål som ingavs den 3 januari 2012 av Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings of Malleable Cast Iron of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallade gängade aducerade rördelar).
(3)
Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 januari 2011-31 december 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. Efterföljande förfarande
(4)
Efter meddelandet om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) inkom flera berörda parter med skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som så önskade gavs även möjlighet att bli hörda.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta och analysera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för ett slutgiltigt undersökningsresultat.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(6)
En berörd part hävdade att den produkt som de importerar inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten, på grund av dess särskilda tekniska egenskaper. Dessa aducerade rördelar har koniska gängor, till skillnad från andra importerade aducerade rördelar som har raka gängor.
(7)
Undersökningen visade dock att utöver dessa tekniska specifikationer har dessa aducerade rördelar samma fysiska och tekniska egenskaper som de andra importerade aducerade rördelarna. Undersökningen har vidare visat att rördelar med koniska gängor används på liknande sätt som de andra importerade aducerade rördelarna. I en medlemsstat där båda typerna av gängor används har de till och med visat sig vara utbytbara. Påståendet avvisades därför.
(8)
En berörd part gjorde gällande att gängade rördelar av vitt aducergods kan säljas i hela unionen, medan gängade rördelar av svart aducergods endast kan säljas i Förenade kungariket, Republiken Irland, Malta och Cypern. Gängade rördelar av svart respektive vitt aducergods konkurrerar enligt dem därmed inte fullt ut på unionsmarknaden.
(9)
Undersökningen har dock visat att största delen av importen av gängade rördelar av svart aducergods från de berörda länderna går till länder på den europeiska kontinenten, t.ex. Tyskland, Italien, Polen och Spanien. Slutsatsen är därför att gängade rördelar av svart respektive vitt aducergods konkurrerar fullt ut på unionsmarknaden och inte enbart i ett begränsat antal medlemsstater.
(10)
En importör hävdade återigen att kroppar av klämringskopplingar inte bör omfattas av definitionen av den berörda produkten. Importören hävdade att kroppar av klämringskopplingar har ett annat användningsområde och lade fram stödjande bevisning för att gängan på kroppen på klämringskopplingen lätt kan särskiljas från gängan på en vanlig rördel, eftersom den tillverkas enligt en annan ISO-standard (4). Efter att ha granskat bevisningen fastslogs det att produktdefinitionen bör begränsas.
(11)
Två andra berörda parter hävdade att elektriska isolerrör av aducerat järn och särskilt gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn, som är en huvudkomponent i alla installationer med elektriska isolerrör och rördelar, borde uteslutas från produktdefinitionen. Enligt dem har sådana kopplingsdosor olika användningsområden (de syftar till att innesluta och skydda elektriska rörsystem snarare än till att garantera ett läckagefritt flöde av gas eller vatten som de vanliga rörkopplingar som undersöks i detta förfarande). De är också lätta att särskilja från andra rörkopplingar (de behöver inte vara helt gas- eller vätsketäta utan har i stället lätta lock som gör kablarna lättillgängliga när de har monterats i ett system efter import). Efter noggrant övervägande av argumenten konstaterades det att gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock bör uteslutas från produktdefinitionen.
(12)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs det lämpligt att ändra produktdefinitionen i förordningen om preliminär tull. Därför definieras den berörda produkten slutgiltigt som gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, enligt KN-nr 7307 19 10, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock.
(13)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 17-21 och 23-28 i förordningen om preliminär tull.
C. STICKPROVSFÖRFARANDE
(14)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom inga synpunkter om stickprovsförfarandet för unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina eller icke-närstående importörer. Undersökningsresultaten i skälen 29-31 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
D. DUMPNING
1. Folkrepubliken Kina
1.1 Marknadsekonomisk behandling och individuell behandling
(15)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande marknadsekonomisk behandling och individuell behandling, bekräftas härmed de preliminära slutsatserna i skälen 32-46 i förordningen om preliminär tull.
1.2 Jämförbart land
(16)
Eftersom inga synpunkter inkom om jämförbart land bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 47-53 i förordningen om preliminär tull.
1.3 Normalvärde, exportpris och jämförelse
(17)
Enligt en kinesisk exporterande tillverkare borde normalvärdet beräknas utifrån den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, trots att produkten inte tillverkas i representativa kvantiteter enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Detta argument kan godtas i fallet med jämförbart land. Följaktligen fastställdes normalvärdet utifrån den inhemska försäljningen vid normal handel för den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet.
(18)
Samma kinesiska exporterande tillverkare hävdade att dumpningsmarginalen borde fastställas utifrån all exportförsäljning, och inte bara för de produkttyper som är direkt jämförbara med de typer som tillverkaren i det jämförbara landet säljer på hemmamarknaden. Detta argument godtogs. För dessa inte helt jämförbara produkttyper fastställdes normalvärdet utifrån det aritmetiska genomsnittliga normalvärdet för motsvarande produkttyper, justerat efter marknadsvärdet för olikheterna i de fysiska egenskaperna i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.
(19)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande normalvärde, exportpris och jämförelse bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 54, 59-61 och 64-67 i förordningen om preliminär tull.
1.4 Dumpningsmarginaler
(20)
För företagen i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten som fastställdes för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(21)
Mot denna bakgrund konstateras de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, vara följande:
Företag
Dumpningsmarginal (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i urvalet.
(23)
På grundval av detta fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 41,1 %.
(24)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av samarbetsvilja genom att man jämförde den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med den kinesiska exportvolymen, som anges i skäl 51.
(25)
Graden av samarbetsvilja kan anses vara hög, eftersom samarbetet stod för mer än 50 % av den totala kinesiska exporten till unionen och industrin kan anses vara fragmenterad på grund av det stora antalet exporterande tillverkare i Kina. Därför fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på nivån för det företag som ingick i urvalet och som hade den högsta dumpningsmarginalen.
(26)
Mot denna bakgrund konstateras de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, vara följande:
Företag
Dumpningsmarginal (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Övriga samarbetsvilliga företag
41,1
Övriga företag
57,8
2. Indonesien
2.1 Normalvärde, exportpris och jämförelse
(27)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande normalvärde, exportpris och jämförelse bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 75-87 och 91 i förordningen om preliminär tull avseende Indonesien.
2.2 Dumpningsmarginaler
(28)
Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för det enda samarbetsvilliga indonesiska företaget utgjorde mer än 80 % av den totala indonesiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för alla övriga indonesiska exporterande tillverkare på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget.
(29)
Mot denna bakgrund konstateras de slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de indonesiska företagen, uttryckta som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, vara följande:
Företag
Dumpningsmarginal (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Övriga företag
11,0
3. Thailand
3.1 Normalvärde, exportpris och jämförelse
(30)
Inga synpunkter inkom som föranledde några ändringar av de tillämpade metoderna eller den faktiska dumpningsberäkningen för Thailand.
(31)
Följaktligen bekräftas härmed undersökningsresultaten beträffande normalvärde, exportpris och jämförelse i skälen 75-88 i förordningen om preliminär tull avseende Thailand.
3.2 Dumpningsmarginaler
(32)
En översyn och finjustering av dumpningsberäkningen resulterade i en något lägre dumpningsmarginal på 15,5 % för en thailändsk exporterande tillverkare. Dumpningsmarginalen för den andra samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fastställs slutgiltigt på den preliminära nivån.
(33)
Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för de två samarbetsvilliga thailändska företagen utgjorde mer än 80 % av den totala thailändska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för alla övriga thailändska exporterande tillverkare på nivån för den högsta dumpningsmarginalen för de två samarbetsvilliga företagen.
(34)
Mot denna bakgrund konstateras de slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de thailändska företagen, uttryckta som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, vara följande:
Företag
Dumpningsmarginal (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Övriga företag
50,7
E. SKADA
1. Tillverkningen i unionen
(35)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen, bekräftas härmed skäl 94 i förordningen om preliminär tull. Det bör tilläggas att under skadeundersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av ytterligare tre tillverkare i unionen, vars tillverkning upphörde mellan 2008 och 2009, och ytterligare en tillverkare vars tillverkning upphörde i slutet av skadeundersökningsperioden.
2. Definition av unionsindustrin
(36)
Enligt de berörda parterna importerar båda de grupper med unionstillverkare som ingår i urvalet den berörda produkten, och bör därför inte anses vara en del av unionsindustrin enligt artikel 4.1 a i grundförordningen.
(37)
I det hänseendet fastställdes det att båda de grupper av unionstillverkare som ingick i urvalet importerar den berörda produkten. Det bör noteras att undersökningsresultatet att en unionstillverkare också importerar den berörda produkten inte automatiskt leder till att denna tillverkare inte anses utgöra en del av unionsindustrin, och för det andra att denna import, för var och en av unionstillverkarna, var liten jämfört med företagsgruppernas totala produktion och försäljning. Det bekräftas därför att båda företagsgrupperna anses vara en del av unionsindustrin.
(38)
Vidare hävdade en berörd part att en unionstillverkare inte borde anses vara en del av unionsindustrin, eftersom denna unionstillverkare påstås vara närstående en importör av den berörda produkten. Det bör till att börja med noteras att konstaterandet att en unionstillverkare är närstående en exportör inte automatiskt leder till att denna unionstillverkare inte anses utgöra den del av unionsindustrin, och för det andra att inga bevis lagts fram som styrker att denna unionstillverkare är närstående importören enligt kriterierna i artikel 4.2 i grundförordningen. Vidare är de kvantiteter som importeras av den importör som påstås vara närstående unionstillverkaren endast en liten del av de kvantiteter som tillverkas och säljs av den unionstillverkare som påstås vara närstående importören. Även om unionstillverkaren och importören skulle konstateras vara närstående skulle unionstillverkaren ändå anses utgöra en del av unionsindustrin.
(39)
Beträffande definitionen av unionsindustrin i samband med skadebedömningen anses alla unionstillverkare som tillverkar den likadana produkten under skadeundersökningsperioden utgöra unionsindustrin och de kommer därför nedan att kallas unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
3. Förbrukning i unionen
(40)
En berörd part kommenterade att unionsindustrins tillverkning under hela skadeundersökningsperioden hade överskridit försäljningen. Samtidigt rapporterades en minskning av lagren, vilket är osannolikt eftersom lagren snarare borde öka om tillverkningen är större försäljningen.
(41)
Det kan konstateras att de uppgifter som rapporterades om tillverkning och lager i det preliminära stadiet visserligen var korrekta, men att ett fel uppstod vid rapporteringen av unionsindustrins försäljning i unionen och att vissa försäljningsvolymer för de unionstillverkare som inte ingick i urvalet inte beaktades fullständigt. Detta korrigerades och därför måste också förbrukningen i unionen och marknadsandelarna på unionsmarknaden revideras. På grund av att tre unionstillverkares verksamhet lades ner under skadeundersökningsperioden såsom anges i skäl 113 i förordningen om preliminär tull, har den reviderade förbrukningen i unionen större betydelse för början av skadeundersökningsperioden.
(42)
Förbrukningen i unionen minskade med hela 28 % mellan 2008 och 2009, men har senare ökat med 7 procentenheter till en nivå som är 21 % lägre än förbrukningen i början av skadeundersökningsperioden.
Förbrukningen i unionen (ton)
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Förbrukning i unionen
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
4. Import från de berörda länderna
4.1 Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar
(43)
När det gäller volymen av dumpad import från Indonesien bekräftas det slutgiltigt att den endast utgjorde ca 2,5 % av all import av den likadana produkten till unionen under skadeundersökningsperioden. Därför kan den inte anses utgöra en orsak till väsentlig skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.3 i grundförordningen eller i bestämmelserna i WTO:s antidumpningsavtal.
(44)
Mot denna bakgrund beslöts det slutgiltigt att inte lägga samman denna import med den dumpade importen från Kina och Thailand.
(45)
Beträffande den sammantagna bedömningen av importen från Kina och Thailand för skade- och orsaksanalysen, hävdade de berörda parterna att den thailändska importen av flera anledningar inte borde bedömas sammantaget med den kinesiska importen.
(46)
Det påstods till att börja med att försäljningskvantiteten för den thailändska importen är mycket lägre än för den kinesiska importen, och att försäljningskvantiteten för den thailändska importen minskar i absoluta termer. Kvantiteten för den thailändska importen är dock inte försumbar, och därför tillräcklig för att möjliggöra en sammantagen bedömning. Även om den thailändska importen minskar i absoluta termer, såsom framgår i tabellen i skäl 51, hade den en marknadsandel på 19 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen i skäl 52.
(47)
I fråga om pris hävdades det att den thailändska importen i genomsnitt säljs till ett högre pris än den kinesiska importen. Detta är visserligen korrekt, men priset på den thailändska importen underskrider ändå avsevärt unionsindustrins priser. Vidare minskade prisskillnaden mellan den thailändska och kinesiska importen konstant under skadeundersökningsperioden från 698 euro/ton under 2008 till 472 euro/ton under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen i skäl 108 i förordningen om preliminär tull.
(48)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas härmed innehållet i skälen 98-105 i förordningen om preliminär tull.
4.2 Den berörda dumpade importens volym och marknadsandel samt importpriser och prisunderskridande
(49)
Några berörda parter hävdade att de importvolymer för Kina som anges i skäl 106 i förordningen om preliminär tull är alltför höga, eftersom de relevanta KN-numren omfattar alla typer av aducerade rördelar av gjutjärn, och inte bara gängade rördelar.
(50)
I det hänseendet konstateras att det inte antogs att de kvantiteter som omfattas av KN-numret utgjordes enbart av gängade rördelar. De volymer som rapporterades i förordningen om preliminär tull hade redan korrigerats nedåt, på grundval av information från de nationella tullmyndigheterna. Dessa volymer var förenliga med de uppgifter som lämnats i klagomålet. De berörda parterna hade tillräckligt med tid att kommentera detta. Inga uppgifter i detta hänseende lämnades dock av berörda parter vare sig före offentliggörandet av förordningen om preliminär tull eller inom den tidsfrist som beviljats för ingivande av synpunkter på förordningen om preliminär tull. Den kinesiska handelskammaren lämnade inte några kvantifierade uppgifter om den påstådda korrekta nivån för den kinesiska importen förrän i ett mycket sent skede av förfarandet, nästan två månader efter tidsfristen för ingivande av synpunkter på den preliminära förordningen, dvs. nästan ett år efter det att undersökningen inletts. Uppgifterna om importen framgick alltså för första gången i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet. Eftersom uppgifterna inte inkom i rätt tid kunde de inte kontrolleras genom ett objektivt förfarande utan att i onödan förlänga undersökningsperioden utöver tvingande fristen på 15 månader som fastställs i artikel 6.9 i grundförordningen. I dessa uppgifter tycks den kinesiska importkvantiteten i vilket fall som helst underskattas betydligt, eftersom de endast bygger på uppskattningar av de samarbetsvilliga företagens export och därför inte kunde anses vara korrekta. Påståendet avvisades därför.
(51)
Ett antal importörer lämnade dock uppgifter om sin import av andra produkter än den berörda produkten som importerats med samma KN-nummer under skadeundersökningsperioden. Dessa uppgifter kunde beaktas, och importvolymerna från de berörda länderna reviderades därför nedåt.
Unionens importvolym (ton)
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Kina
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
De två berörda länderna
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
(52)
Till följd av frågan om unionsindustrins försäljning i unionen, som behandlas i skäl 41, reviderades även marknadsandelen för den dumpade importen från de två berörda länderna. Marknadsandelen för den dumpade importen från de två berörda länderna ökade med 15,6 procentenheter, från 33,1 % till 48,7 %, under skadeundersökningsperioden. Ökningen av denna marknadsandel skedde främst mellan 2010 och undersökningsperioden, under en period av återhämtning av efterfrågan.
Unionens marknadsandel
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Kina
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thailand
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
De två berörda länderna
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
(53)
En berörd part begärde att sammanställda uppgifter om försäljningspriset per produkttyp för unionsindustrin skulle lämnas. Eftersom urvalet av unionstillverkare endast bestod av två grupper med tillverkare, såsom anges i skäl 111 i förordningen om preliminär tull, kunde de faktiska sammanställda uppgifterna dock inte lämnas ut av sekretesskäl. Av samma skäl kunde sammanställda uppgifter om försäljningspriset per produkttyp heller inte lämnas ut.
(54)
De berörda parterna hävdade att importen från de berörda länderna kommer till unionen i ett annat handelsled än produkter som säljs av unionstillverkare. Det bekräftades att så var fallet, och unionsindustrin och importörerna har oftast ett stort antal gemensamma kunder. Påståendet kunde därför godtas och en justering med avseende på handelsled gjordes.
(55)
Följaktligen reviderades marginalerna för prisunderskridande i skäl 110 i förordningen om preliminär tull nedåt. De konstaterade marginalerna för prisunderskridande var dock normalt stora och varierade mellan 25 och 45 %, med en thailändsk exportör som enda undantag, vars prisunderskridandemarginal låg på omkring 10 %.
(56)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas härmed innehållet i skälen 108-109 i förordningen om preliminär tull.
5. Unionsindustrins situation
(57)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas härmed skäl 111 i förordningen om preliminär tull.
5.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(58)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bekräftas härmed skälen 112-114 i förordningen om preliminär tull.
5.2 Lager
(59)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter om lager, bekräftas härmed skäl 115 i förordningen om preliminär tull.
5.3 Försäljningsvolym och marknadsandel
(60)
Till följd av den fråga som behandlas i skäl 41 reviderades även försäljningsvolymen och marknadsandelen för unionsindustrin. Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på unionsmarknaden minskade markant mellan 2008 och 2009, med 36 %, på grund av minskad efterfrågan. Efter 2009 ökade dock efterfrågan i unionen med omkring 6 000 ton, såsom framgår i skäl 42, men unionsförsäljningen minskade med ytterligare fem procentenheter eller 2 440 ton till slutet av skadeundersökningsperioden.
Unionens försäljningsvolym (ton)
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Försäljning i unionen
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna, klagomålet.
(61)
Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt med 26 % eller 14,8 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen ökade med 15,6 procentenheter av marknadsandelen under samma period, vilket framgår av skäl 52.
Unionens marknadsandel
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Marknadsandel
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
(62)
En berörd part hävdade att marknadsandelarna på exportmarknaden i Förenade kungariket skulle uppvisa olika marknadsandelar med en större marknadsandel för unionsindustrin, medan marknadsandelen för kinesisk import skulle vara mindre inom detta segment av unionsmarknaden.
(63)
Det är mycket möjligt att unionsindustrin har en större marknadsandel inom ett visst marknadssegment i en enskild medlemsstat. Det är i själva verket normalt att de olika ekonomiska aktörerna inte har samma marknadsandelar inom alla marknadssegment i alla medlemsstater. Den nuvarande skadeanalysen omfattar dock hela unionsmarknaden. I detta hänseende kunde det bekräftas att unionsindustrins marknadsandel minskade betydligt, såsom förklaras ovan.
6. Slutsats om skada
(64)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom bekräftas härmed innehållet i skälen 118-133 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av andra faktorer
1.1 Import från andra tredjeländer
(65)
Till följd av frågan om unionsindustrins försäljning i unionen, som behandlas i skäl 41, reviderades även marknadsandelen för andra tredjeländer. Det har förekommit begränsad import från andra tredjeländer under hela skadeundersökningsperioden. Den totala marknadsandelen av import från andra länder än de två berörda länderna minskade med 0,8 procentenheter under skadeundersökningsperioden, från 9,0 % till 8,2 %.
(66)
De näst största importkällorna under undersökningsperioden var Brasilien, Indonesien och Turkiet, vilka hade marknadsandelar på mellan 1,3 och 1,5 %, och marknadsandelarna för samtliga dessa länder var oförändrade eller minskade under skadeundersökningsperioden.
Marknadsandel av importen
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Brasilien
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonesien
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turkiet
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Övriga länder
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Totalt
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Källa:
Eurostat.
(67)
På grund av den begränsade volymen och den stabila trenden kan det konstateras att importen från andra tredjeländer än de berörda länderna inte verkar ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
1.2 Utveckling av förbrukningen i unionen
(68)
De berörda parterna hävdade att förbrukningen i unionen utvecklades negativt på grund av uppkomsten av ersättningsprodukter som tillverkats av andra material än aducerat gjutjärn, exempelvis plast, rostfritt stål, kolstål och koppar, samt nya kopplingsmetoder. Följaktligen har vissa unionstillverkare breddat sitt produktutbud, vilket nu också omfattar vissa av dessa ersättningsprodukter.
(69)
Dessa ersättningseffekter behandlas i skäl 146 i förordningen om preliminär tull. Dessa effekter hade en negativ inverkan på förbrukningen i unionen, vilket i sin tur påverkade unionstillverkarnas produktion och försäljningsvolym.
(70)
Såsom redan anges i förordningen om preliminär tull förvärrades dock skadeverkan av den minskade förbrukningen i unionen av den stadiga ökningen av dumpad import som uppgick till 15,6 procentenheter av marknadsandelen på en allt mindre marknad. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade dock efterfrågan i unionen med omkring 6 000 ton, såsom framgår i skäl 60, men unionsindustrins försäljning minskade med ytterligare 2 440 ton till slutet av skadeundersökningsperioden på en marknad i återhämtning.
(71)
Mot bakgrund av ovanstående fastslås det att den negativa utvecklingen för förbrukningen i unionen inte påverkar orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
1.3 Minskad produktionskapacitet av andra skäl än dumpad import
(72)
De berörda parterna hävdade att minskningen av unionens produktionskapacitet, som framgår av skäl 113 i förordningen om preliminär tull, beror på att tre unionstillverkares verksamhet lades ner mellan 2008 och 2009 till följd av den ekonomiska krisen. Denna minskning kan därför inte påstås bero på importen från de berörda länderna.
(73)
Det påpekas i detta hänseende att det redan nämndes i skäl 113 i förordningen om preliminär tull att det främsta skälet till den minskade produktionskapaciteten var att tre unionstillverkares verksamhet lades ner.
(74)
Nedläggningen av tre unionstillverkares verksamhet kan inte ses endast som en effekt av minskad efterfrågan. Unionsmarknaden har visserligen minskat, såsom konstateras i skäl 42, men samtidigt har importen från de berörda länderna blivit allt större under skadeundersökningsperioden så att dess marknadsandel ökat med 15,6 procentenheter, som förklaras i skäl 52. Det är alltså inte bara den minskade efterfrågan som har bidragit till nedläggningen av tre unionstillverkares verksamhet och därigenom till den minskade produktionskapaciteten inom unionsindustrin. Det finns också ett tydligt samband mellan unionsindustrins minskade tillverkningskapacitet och den ökade marknadsandelen för dumpad import.
1.4 Unionstillverkarnas import av den berörda produkten
(75)
Enligt de berörda parterna var den skada som unionstillverkarna lidit självförvållad, eftersom de påstås ha importerat stora kvantiteter av den berörda produkten. Detta påstående styrktes inte av undersökningsresultatet. Av uppgifter som lämnats av såväl unionstillverkarna som de samarbetsvilliga exportörerna framgick att denna import, för var och en av de grupper av unionstillverkare som ingick i urvalet, var liten jämfört med deras totala produktion och försäljning av egentillverkade produkter, såsom anges i skäl 37. Eftersom unionsindustrins import av den berörda produkten var så liten till volymen fastslogs det att denna import inte bidrog till den skada som unionsindustrin lidit. Påståendet avvisades därför.
1.5 Användningen av 2008 som startår
(76)
Enligt de berörda parterna beror den nedåtgående trenden för unionsindustrin till stor del på användningen av 2008 som referenspunkt för skadeundersökningsperioden. 2008 ska ha varit ett ovanligt bra år för unionsindustrin. Av de uppgifter som lämnades i klagomålet framgår dock att situationen för EU-industrin under 2007 var snarlik eller bättre än situationen under 2008. Det fastslås därför att fastställandet av skada inte är beroende av användningen av 2008 som startår.
2. Slutsats om orsakssambandet
(77)
Med beaktande av ovanstående och eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas härmed innehållet i skälen 134-153 i förordningen om preliminär tull.
(78)
Det bekräftas sammanfattningsvis att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, som utmärks av minskad lönsamhet, minskad tillverkningsvolym, minskat kapacitetsutnyttjande, minskad försäljningsvolym och en minskad marknadsandel, orsakades av den berörda dumpade importen. Effekten av den minskade efterfrågan med avseende på unionsindustrins negativa utveckling i fråga om produktionskapacitet, produktion och försäljning var begränsad.
(79)
Med hänsyn till analysen ovan, i vilken en tydlig åtskillnad gjorts mellan verkningarna av alla kända faktorer på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, bekräftas det härmed att dessa andra faktorer i sig inte ändrar slutsatsen att den konstaterade skadan måste tillskrivas den dumpade importen.
G. UNIONENS INTRESSE
(80)
Eftersom inga andra synpunkter inkom, bekräftas härmed skälen 154-164 i förordningen om preliminär tull, samt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot den dumpade importen från de berörda länderna.
H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(81)
Nivåerna för undanröjande av skada justerades för att beakta nivån för justering för handelsled som gjordes vid beräkningen av prisunderskridandet, såsom framgår av skälen 54 och 55. Eftersom det inte har inkommit några andra särskilda synpunkter, bekräftas härmed skälen 165-170 i förordningen om preliminär tull.
2. Slutgiltiga åtgärder
(82)
Mot bakgrund av de slutsatser som dragits beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionsintresse, och i enlighet med artikel 9 i grundförordningen, bör en slutgiltig antidumpningstull införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Thailand på en nivå som motsvarar den lägsta av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall utom ett är dumpningsmarginalen.
(83)
Mot bakgrund av de kinesiska och thailändska exporterande tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för ”övriga företag” för respektive land till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas för de företag som ingick i urvalet eller de samarbetsvilliga företagen i undersökningen i respektive land. Tullsatsen för ”övriga företag” kommer att tillämpas på de icke samarbetsvilliga företagen i undersökningen och på de företag som inte exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.
(84)
För de samarbetsvilliga kinesiska företag som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilagan till denna förordning, fastställs den slutgiltiga tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet.
(85)
De slutgiltiga antidumpningstullsatserna är följande:
Folkrepubliken Kina
Företag
Dumpningsmarginal (%)
Skademarginal (%)
Tullsats (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Övriga samarbetsvilliga företag
41,1
86,3
41,1
Övriga företag
57,8
Thailand
Företag
Dumpningsmarginal (%)
Skademarginal (%)
Tullsats (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Övriga företag
15,5
(86)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”övriga företag”) gäller alltså enbart import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Thailand som tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som anges. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”.
(87)
Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(88)
För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen när det gäller Kina även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom den artikeln inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts.
(89)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand, och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.
(90)
Eftersom inga nya argument som kunde påverka den slutgiltiga bedömningen av ärendet inkom efter det slutliga meddelandet av uppgifter, behöver de ovanstående konstaterandena inte ändras.
I. ÅTAGANDE
(91)
En samarbetsvillig thailändsk exporterande tillverkare gjorde ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. Den berörda produkten förekommer dock i en mängd olika produkttyper (enligt den exporterande tillverkaren såldes fler än 900 produkttyper till EU) och priserna på dem varierar betydligt (med upp till 200 % inom de mest sålda typerna, medan vissa mindre sålda produkttyper kan vara till och med tio gånger dyrare än andra). Risken för korsvis priskompensation är därför stor. Dessutom kan produkttyperna utvecklas ytterligare avseende konstruktion och efterbehandling. Produkten ansågs därför inte vara lämplig för ett prisåtagande. Kommissionen har dessutom under de senaste åren haft som princip att inte godta åtaganden i fall där det finns så många olika typer av produkten. Prisåtagandet godtogs därför inte.
J. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(92)
Med tanke på den höga dumpningsmarginal som konstaterats och nivån på den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut. I de fall de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts upp till nivån för den preliminära tullen tas ut slutgiltigt, medan de belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för antidumpningstullen bör frisläppas.
(93)
Eftersom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock nu utesluts från produktdefinitionen (se skälen 8 och 11), ska de belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts på import av kroppar av klämringskopplingar som använder metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock frisläppas.
K. AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET FÖR INDONESIEN
(94)
Såsom förklaras i skäl 43, kan volymerna för den dumpade importen från Indonesien inte anses utgöra en orsak till väsentlig skada för unionsindustrin. Därför anses skyddsåtgärder inte vara nödvändiga och förfarandet för Indonesien bör avslutas.
(95)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera att förfarandet avslutas, och inga invändningar mot detta gjordes.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Thailand.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Land
Företag
Tullsats (%)
Taric-tilläggsnummer
Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd - Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd - Taigu
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd -Hongqiao, Yutian
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang, Taigu
41,1
B346
Övriga företag
57,8
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Övriga företag
15,5
B999
3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. De belopp för vilka säkerhet ställts genom preliminära antidumpningstullsatser i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2012 på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) med ursprung i Kina och Thailand, ska tas ut slutgiltigt. Belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna ska frisläppas.
2. De belopp för vilka säkerhet ställts genom preliminära antidumpningstullsatser i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2012 på import av kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock med ursprung i Kina och Thailand ska frisläppas.
Artikel 3
Om en ny exporterande tillverkare i Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget
-
inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 januari 2011-31 december 2011),
-
inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning,
-
faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,
kan artikel 1.2 ändras genom tillägg av den nya exporterande tillverkaren till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 41,1 %.
Artikel 4
Antidumpningsförfarandet beträffande import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 med ursprung i Indonesien avslutas härmed.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 13 maj 2013.