NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 560/2014
av den 6 maj 2014
om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 187 och artikel 188 första stycket,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), och
av följande skäl:
(1)
Bestämmelser om offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ fastställdes ursprungligen i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (2).
(2)
I rådets beslut 2006/971/EG (3) identifieras särskilda offentlig-privata partnerskap som ska få stöd.
(3)
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (4) inrättade Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020) (nedan kallat Horisont 2020). Horisont 2020 syftar till att åstadkomma en större effekt med avseende på forskning och innovation genom att kombinera Horisont 2020 med medel från den privata sektorn inom offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens konkurrenskraftsmål i ett större perspektiv, uppbåda privata investeringar och bidra till att ta itu med samhällsutmaningar. Dessa partnerskap bör grunda sig på ett långsiktigt åtagande som omfattar ett välavvägt bidrag från samtliga partner, ansvara för att deras mål uppnås och anpassas till unionens strategiska mål för forskning, utveckling och innovation. Dessa partnerskap bör styras och fungera med öppenhet, insyn, effektivitet och ändamålsenlighet och många olika intresserade aktörer, verksamma inom deras speciella områden, bör ges möjlighet att delta. I enlighet med förordning (EU) 1291/2013 får unionens deltagande i dessa partnerskap ske i form av finansiella bidrag till gemensamma företag som bildats på grundval av artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) enligt beslut nr 1982/2006/EG.
(4)
I enlighet med förordning (EU) nr 1291/2013 och rådets beslut 2013/743/EU (5) får stöd, på de villkor som anges i det beslutet, ges till sådana gemensamma företag som bildats inom ramen för 2020.
(5)
Kommissionens meddelande med titeln Europa 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin) betonas behovet av att utveckla gynnsamma villkor för investeringar i kunskap och innovation för att åstadkomma smart och hållbar tillväxt för alla i unionen.
(6)
Konsortiet för biobaserade industrier (nedan kallat konsortiet) har författat ett idédokument och en strategisk innovations- och forskningsagenda, grundad på omfattande samråd med offentliga och privata aktörer. I den strategiska innovations- och forskningsagendan beskrivs de viktigaste tekniska problem och innovationsproblem som måste lösas för att utveckla hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier i Europa och vidare identifieras forsknings-, demonstrations- och utbyggnadsverksamhet som ska utföras genom ett gemensamt teknikinitiativ för biobaserade industrier (nedan kallat BBI-initiativet).
(7)
Konsortiet är en ideell organisation som bildades för att representera den företagsgrupp som stöder det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier. Dess medlemmar täcker hela biobaserade värdekedjan och består av stora industrier, små och medelstora företag, regionala kluster, europeiska branschorganisationer och europeiska teknikplattformar. Konsortiet har som mål att garantera och främja de europeiska biobaserade industriernas tekniska och ekonomiska utveckling. Alla berörda aktörer längs den biobaserade värdekedjan kan ansöka om medlemskap. Konsortiet tillämpar allmänna principer om öppenhet och insyn i fråga om medlemskap, och eftersträvar ett omfattande näringslivsdeltagande.
(8)
Alla berättigade institutioner kan bli deltagare i eller samordnare för de utvalda projekten.
(9)
I kommissionens meddelande av den 13 februari 2012 med titeln Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa, och i synnerhet i dess handlingsplan, efterlyses ett offentlig-privat partnerskap som syftar till att stödja införandet av hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier och värdekedjor i Europa. Mot bakgrund av övergången till ett samhälle som inte är oljeberoende, syftar meddelandet till att bättre integrera de sektorer som producerar och bearbetar biomassa för att förena tryggad livsmedelsförsörjning, bristen på naturresurser och miljömål med användningen av biomassa för industriella och energiändamål.
(10)
I kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 med titeln En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning bekräftas den strategiska betydelsen av biobaserade industrier för Europas framtida konkurrenskraft, som också fastställs i kommissionens meddelande av den 21 december 2007 med titeln Ett pionjärmarknadsinitiativ för Europa, och betonar behovet av ett BBI-initiativ.
(11)
Biobaserade industrier och deras värdekedjor står inför komplexa och betydande tekniska och innovationsmässiga utmaningar. Som en framväxande sektor måste biobaserade industrier lösa problemet med spridningen av teknisk kompetens och den begränsade mängden offentligt tillgängliga uppgifter om tillgången till faktiska resurser för att bygga upp hållbara och konkurrenskraftiga värdekedjor. För att lösa dessa problem, måste en kritisk massa uppnås på ett fokuserat och enhetligt sätt på europeisk nivå i fråga om verksamhet, kvalitet och innovationspotential.
(12)
BBI-initiativet bör motverka de olika typer av marknadsmisslyckanden som hindrar privata investeringar i forskning före det konkurrensutsatta stadiet, samt i demonstration och utbyggnadsverksamhet för biobaserade industrier i Europa. I synnerhet bör initiativet säkerställa tillgång till tillförlitlig biomassa, med beaktande av andra konkurrerande sociala och miljömässiga krav, och stödja utvecklingen av avancerad förädlingsteknik, storskalig demonstration och politiska instrument, vilket minskar den risk som privata investeringar i forskning och innovation utsätts för vid utvecklingen av hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade produkter och biobränslen.
(13)
BBI-initiativet bör vara ett offentlig-privat partnerskap med syfte att öka investeringarna i utvecklingen av en hållbar, biobaserad industrisektor i Europa. Det bör ge miljömässiga och socioekonomiska fördelar för Europas befolkning, göra Europa konkurrenskraftigare och bidra till att befästa Europa som en central aktör inom forskning, demonstration och spridning av avancerade biobaserade produkter och biobränslen.
(14)
Syftet med BBI-initiativet är att genomföra ett program för forskning och innovation i Europa som ska bedöma tillgången på förnybara biologiska resurser som kan användas för produktion av biobaserat material och på grundval av detta stödja upprättandet av hållbara biobaserade värdekedjor. Detta arbete bör bedrivas genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive primärproduktion och bearbetningsindustrier, varumärken, små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet.
(15)
Med tanke på ambitionsnivån och storleken på målen för BBI-initiativet, de stora finansiella och tekniska resurser som behöver mobiliseras och behovet av effektiv samordning och samverkan när det gäller resurser och finansiering, bör unionen medverka. Därför bör man bilda ett gemensamt företag för genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier (nedan kallat det gemensamma företaget BBI) som en juridisk person.
(16)
Det gemensamma företaget BBI:s mål bör uppnås genom att resurser från den offentliga och den privata sektorn stöder forskning och innovation. Därför bör det gemensamma företaget BBI organisera ansökningsomgångar för att stödja forskning, demonstration och spridningsinsatser.
(17)
För största möjliga effekt bör det gemensamma företaget BBI utveckla nära synergier med andra unionsprogram på områden som utbildning, miljö, konkurrenskraft och små och medelstora företag, och med resurser från sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling, som särskilt kan bidra till att stärka nationell och regional forsknings- och innovationsförmåga inom ramen för strategier för smart specialisering.
(18)
Horisont 2020 bör bidra till att minska skillnaderna i fråga om forskning och innovation i unionen genom att främja synergier med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Därför bör det gemensamma företaget BBI försöka utveckla nära samverkan med de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som specifikt kan hjälpa till med att stärka lokal, regional och nationell forsknings- och innovationsförmåga på det gemensamma företaget BBI:s område och stödja smart specialiseringsarbete.
(19)
Det gemensamma företaget BBI:s grundande medlemmar bör vara unionen och konsortiet.
(20)
Reglerna för organisation och drift av det gemensamma företaget BBI bör fastställas i stadgarna för det gemensamma företaget BBI som en del av denna förordning.
(21)
Konsortiet har skriftligen uttryckt sitt samtycke till att bedriva forskning inom det gemensamma företaget BBI:s område inom en organisation som är väl anpassad till ett offentlig-privat partnerskaps karaktär. Det är lämpligt att konsortiet ansluter sig till de stadgar som återges i bilagan till denna förordning genom att underteckna ett godkännande.
(22)
För att uppnå sina mål bör det gemensamma företaget BBI ge sitt finansiella stöd till åtgärder genom öppna och transparenta förfaranden, främst i form av bidrag till deltagare efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar.
(23)
Bidrag från andra medlemmar än unionen bör inte begränsas till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget BBI och den samfinansiering som krävs för att bedriva forskning och innovation som stöds av det gemensamma företaget BBI. Deras bidrag bör också omfatta kompletterande verksamhet som ska bedrivas av andra medlemmar än unionen enligt en plan för kompletterande verksamhet. För att få en bra överblick av hävstångseffekten för denna kompletterande verksamhet bör de utgöra bidrag till det bredare BBI-initiativet.
(24)
Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI bör ske i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (6). Det gemensamma företaget BBI bör dessutom sörja för enhetlig tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen.
(25)
Det gemensamma företaget BBI bör även använda av kommissionen förvaltade elektroniska medel för att sörja för öppenhet och insyn och för att underlätta deltagande. Därför bör ansökningsomgångarna för det gemensamma företaget BBI även offentliggöras på den gemensamma portalen för deltagare samt genom andra av kommissionen förvaltade elektroniska medel för spridning inom Horisont 2020. Dessutom bör det gemensamma företaget BBI göra relevanta uppgifter om bland annat förslag, sökande, bidrag och deltagare tillgängliga i ett lämpligt format och med en frekvens som motsvarar kommissionens rapporteringskrav, så att de kan ingå i de av kommissionen förvaltade elektroniska rapporterings- och spridningssystemen för Horisont 2020.
(26)
Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget BBI bör förvaltas enligt principen om sund ekonomisk förvaltning och tillämpliga regler om indirekt förvaltning i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (7) och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (8).
(27)
I förenklingssyfte bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbel revision och oproportionerlig mängd dokumentation och rapportering bör undvikas. Revisioner hos dem som mottar medel från unionen inom ramen för denna förordning bör utföras i enlighet med förordning (EU) nr 1291/2013.
(28)
De ekonomiska intressena hos unionen och de andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI bör under hela utgiftscykeln skyddas genom proportionerliga åtgärder, bland annat förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av belopp som förlorats eller betalningar som skett på felaktig grund eller använts på felaktiga grunder och, vid behov, administrativa och ekonomiska sanktioner enligt förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
(29)
Kommissionens internrevisor bör ha samma befogenheter gentemot det gemensamma företaget BBI som gentemot kommissionen.
(30)
Med tanke på de gemensamma företagens särskilda karaktär och nuvarande ställning och för att sörja för kontinuitet i förhållande till sjunde ramprogrammet bör gemensamma företag även fortsättningsvis vara föremål för ett separat ansvarsfrihetsförfarande. Genom undantag från artiklarna 60.7 och 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 bör därför Europaparlamentet på rekommendation av rådet bevilja ansvarsfrihet för genomförandet av det gemensamma företaget BBI:s budget. Följaktligen bör rapporteringskraven i artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 inte gälla för unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget BBI, utan dessa bör så långt som möjligt anpassas till kraven för organ enligt artikel 208 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet bör göras av revisionsrätten.
(31)
Det gemensamma företaget BBI bör bedriva sin verksamhet med öppenhet och insyn och i tid tillhandahålla sina behöriga organ all relevant information samt främja sin verksamhet, bland annat information och spridning till allmänheten. Arbetsordningarna för det gemensamma företaget BBI:s organ bör offentliggöras.
(32)
För att underlätta bildandet av det gemensamma företaget BBI, bör kommissionen ansvara för bildandet av det och dess inledande verksamhet till dess det har operativ kapacitet att genomföra sin egen budget.
(33)
Med tanke på att målet med Horisont 2020 är att åstadkomma ökad förenkling och konsekvens bör man vid alla ansökningsomgångar från det gemensamma företaget BBI beakta löptiden för ramprogrammet Horisont 2020.
(34)
Eftersom målet för det gemensamma företaget BBI, nämligen att stärka industriell forskning och innovation i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, för att undvika dubbelarbete, behålla en kritisk massa och säkerställa att offentliga medel används optimalt, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att för detta mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bildande
1. För genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier (nedan kallat BBI-initiativet) bildas härmed ett gemensamt företag i den mening som avses i artikel 187 i EUF-fördraget (nedan kallat det gemensamma företaget BBI) för en period till och med den 31 december 2024. För att ta hänsyn till löptiden för Horisont 2020 ska ansökningsomgångar från det gemensamma företaget BBI inledas senast den 31 december 2020. I vederbörligen motiverade fall får ansökningsomgångar inledas senast den 31 december 2021.
2. Det gemensamma företaget BBI ska vara ett sådant organ som anförtrotts genomförandeuppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap och som avses i artikel 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
3. Det gemensamma företaget BBI ska vara en juridisk person. Företaget ska i alla medlemsstater ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt lagstiftningen i dessa medlemsstater. Det får i synnerhet förvärva och avyttra fast och lös egendom och föra talan inför domstolar och andra myndigheter.
4. Det gemensamma företaget BBI ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien.
5. Stadgarna för det gemensamma företaget BBI (nedan kallade stadgarna) återges i bilagan.
Artikel 2
Mål
Det gemensamma företaget BBI ska ha följande mål:
a)
Att bidra till genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013, särskilt del III i beslut nr 2013/743/EU.
b)
Att bidra till målen för BBI-initiativet om en mer resurseffektiv och hållbar koldioxidsnål ekonomi och till att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen, särskilt i landsbygdsområden, genom att utveckla hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier i Europa, som bygger på avancerade bioraffinaderier som använder sin biomassa på ett hållbart sätt, och framför allt att
i)
demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från europeisk biomassa, som ersätter behovet av fossila insatsvaror,
ii)
utveckla affärsmodeller som integrerar ekonomiska aktörer i hela värdekedjan från leveranser av biomassa till bioraffinaderier till konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och bränslen, exempelvis genom att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar och stödja branschövergripande kluster, och
iii)
starta flaggskeppsbioraffinaderier som använder teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och bränslen och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra resultaten till nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ.
Artikel 3
Unionens finansiella bidrag
1. Unionens finansiella bidragtill det gemensamma företaget BBI, inklusive Efta-anslag, för täckande av administrativa kostnader och driftskostnader ska högst uppgå till 975 000 000 EUR. Unionens bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 i enlighet med artiklarna 58.1 c iv, 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 avseende sådana organ som avses i artikel 209 i den förordningen.
2. Förfarandena för unionens finansiella bidrag ska anges i en delegeringsöverenskommelse och årliga avtal om överföring av medel som kommissionen, på unionens vägnar, ska ingå med det gemensamma företaget BBI.
3. Den delegeringsöverenskommelse som avses i punkt 2 i denna artikel ska ta upp de aspekter som anges i artiklarna 58.3, 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och i artikel 40 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012 samt bland annat följande:
a)
Villkoren för det gemensamma företaget BBI:s bidrag i fråga om de relevanta resultatindikatorer som avses i bilaga II till beslut 2013/743/EU.
b)
Villkoren för det gemensamma företaget BBI:s bidrag med hänsyn till den övervakning som avses i bilaga III till beslut 2013/743/EU.
c)
De särskilda resultatindikatorer som avser det gemensamma företaget BBI:s funktion.
d)
Förfarandena för tillhandahållandet av de data som krävs för att se till att kommissionen ska kunna fullgöra sina skyldigheter i fråga om spridning och rapportering, inbegripet på den gemensamma portalen för deltagare samt genom andra av kommissionen förvaltade elektroniska medel för spridning inom Horisont 2020.
e)
Bestämmelser om offentliggörande av ansökningsomgångar från det gemensamma företaget BBI även på den gemensamma portalen för deltagare samt genom andra av kommissionen förvaltade elektroniska medel för spridning inom Horisont 2020.
f)
Användning av och förändringar i personal, särskilt rekrytering per tjänstegrupp, lönegrad och kategori, omklassificering och förändringar av antalet anställda.
Artikel 4
Bidrag från andra medlemmar än unionen
1. De andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående enheter lämnar, ett sammanlagt bidrag på minst 2 730 000 000 EUR under den period som fastställs i artikel 1.
2. Det bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel ska bestå av följande:
a)
Bidrag till det gemensamma företaget BBI i enlighet med regel 12.2, 12.3 b och 12.3 c i stadgarna.
b)
Bidrag in natura på minst 1 755 000 000 EUR under den period som anges i artikel 1 från de andra medlemmarna än unionen eller deras ingående enheter och som består av kostnaderna för att genomföra kompletterande verksamhet utanför arbetsplanen för det gemensamma företaget BBI som bidrar till målen för BBI-initiativet. Andra unionsprogram för finansiering får stödja de kostnaderna i enlighet med tillämpliga regler och förfaranden. I sådana fall ska unionens finansiering inte ersätta bidrag in natura från andra medlemmar än unionen eller deras ingående enheter.
De kostnader som avses i punkt b ska inte berättiga till ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget BBI. Motsvarande verksamheter ska presenteras i en årsplan för kompletterande verksamhet som ska ange det beräknade värdet av dessa bidrag.
3. De andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska varje år senast den 31 januari till styrelsen för det gemensamma företaget BBI rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 2 som lämnats under vart och ett av de tidigare räkenskapsåren. Även gruppen med staternas företrädare ska informeras om detta i god tid.
4. Vid värdering av de bidrag som avses i punkt 2 b i denna artikel och artikel 12.3 c i stadgarna ska kostnaderna fastställas enligt sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna, tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad och tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska styrkas av en oberoende extern revisor som utnämnts av den berörda enheten. Värderingsmetoden kan kontrolleras av det gemensamma företaget BBI om certifieringen skulle ge upphov till oklarheter. Vid tillämpning av denna förordning ska kostnaderna för kompletterande verksamhet inte granskas av det gemensamma företaget BBI eller något annat unionsorgan.
5. Kommissionen får upphäva, proportionellt minska eller hålla inne det ekonomiska bidraget från unionen till det gemensamma företaget BBI eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 20.2 i stadgarna om dessa medlemmar eller deras ingående enheter inte lämnar de bidrag som avses i punkt 2 i den här artikeln eller lämnar bidragen endast delvis eller för sent. Kommissionens beslut ska inte utgöra något hinder för att medlemmarna får ersättning för stödberättigande kostnader som de redan haft när ovannämnda beslut meddelas det gemensamma företaget BBI.
Artikel 5
Finansiella regler
Det gemensamma företaget BBI ska utan att det påverkar tillämpningen av artikel 12 i denna förordning anta särskilda finansiella regler i enlighet med artikel 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 110/2014 (9).
Artikel 6
Personal
1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (10) (nedan kallade tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren), och de bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för det gemensamma företaget BBI:s anställda.
2. I förhållande till det gemensamma företaget BBI:s personal ska styrelsen utöva de befogenheter som genom tjänsteföreskrifterna tilldelas tillsättningsmyndigheten och de befogenheter som genom anställningsvillkoren tilldelas den myndighet som är behörig att sluta avtal (nedan kallade tillsättningsmyndighetsbefogenheter).
Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren om delegering av relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter till den verkställande direktören och om fastställande av på vilka villkor denna delegering får dras in. Den verkställande direktören ska ha rätt att vidaredelegera dessa befogenheter.
Om exceptionella omständigheter kräver det får styrelsen genom ett beslut tillfälligt dra in delegeringen av tillsättningsmyndighetsbefogenheter till den verkställande direktören samt de befogenheter som denne vidaredelegerat. I ett sådant fall ska styrelsen själv utöva tillsättningsmyndighetsbefogenheterna eller delegera dem till en av sina ledamöter eller till någon annan anställd i det gemensamma företaget BBI än den verkställande direktören.
3. Styrelsen ska i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna anta lämpliga genomförandebestämmelser för tjänsteföreskrifterna och för anställningsvillkoren.
4. Personalresurserna ska fastställas i det gemensamma företaget BBI:s tjänsteförteckning som ska ange antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, i linje med det gemensamma företagets årsbudget.
5. Personalen vid det gemensamma företaget BBI ska bestå av tillfälligt anställda och kontraktsanställda.
6. Alla personalkostnader ska bäras av det gemensamma företaget BBI.
Artikel 7
Utstationerade nationella experter och praktikanter
1. Det gemensamma företaget BBI får använda sig av utstationerade nationella experter och praktikanter som inte är anställda av det gemensamma företaget BBI. Antalet utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter ska läggas till de uppgifter om personalresurser som avses i artikel 6.4 i enlighet med årsbudgeten.
2. Styrelsen ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget BBI och om användning av praktikanter.
Artikel 8
Privilegier och immunitet
Det gemensamma företaget BBI och dess personal ska omfattas av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget.
Artikel 9
Det gemensamma företaget BBI:s ansvar
1. Det gemensamma företaget BBI:s avtalsrättsliga ansvar ska regleras av de avtalsbestämmelser och den lagstiftning som är tillämplig på avtalet, kontraktet eller beslutet i fråga.
2. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska det gemensamma företaget BBI ersätta skada som vållats av dess personal under tjänsteutövningen i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.
3. Alla utbetalningar som det gemensamma företaget BBI gör för skadestånd enligt punkterna 1 och 2, och kostnader och utgifter som uppstår i samband med detta, ska betraktas som utgifter för det gemensamma företaget BBI och täckas av dess medel.
4. Det gemensamma företaget BBI ska vara ensamt ansvarigt för att fullgöra sina skyldigheter.
Artikel 10
Europeiska unionens domstols behörighet och tillämplig lagstiftning
1. Europeiska unionens domstol ska ha behörighet
a)
i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i avtal eller kontrakt som ingås, eller i beslut som fattas, av det gemensamma företaget BBI,
b)
i tvister som avser ersättning för skada som vållats av anställda i det gemensamma företaget BBI under tjänsteutövningen,
c)
vid tvister mellan det gemensamma företaget BBI och dess personal, inom de gränser och på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren.
2. Lagstiftningen i den stat där det gemensamma företaget BBI har sitt säte ska tillämpas i alla frågor som inte omfattas av denna förordning eller av andra unionsrättsakter.
Artikel 11
Utvärdering
1. Senast den 30 juni 2017 ska kommissionen, med bistånd av oberoende experter, göra en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget BBI. Kommissionen ska utarbeta en rapport om utvärderingen som innehåller slutsatser om utvärderingen samt kommissionens iakttagelser. Kommissionen ska översända rapporten till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2017. Resultaten av den preliminära utvärderingen av det gemensamma företaget BBI ska beaktas vid den ingående bedömning och preliminära utvärdering som avses i artikel 32 i förordning (EU) nr 1291/2013.
2. Med utgångspunkt i slutsatserna av den preliminära utvärdering som avses i punkt 1 i denna artikel får kommissionen agera i enlighet med artikel 4.5 eller vidta andra lämpliga åtgärder.
3. Kommissionen ska göra en slututvärdering av det gemensamma företaget BBI inom sex månader efter det att företaget avvecklats, dock senast inom två år efter det att det avvecklingsförfarande som avses i artikel 20 i stadgarna har inletts. Resultatet av slututvärderingen ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.
Artikel 12
Beviljande av ansvarsfrihet
Genom undantag från artiklarna 60.7 och 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska ansvarsfrihet för genomförandet av det gemensamma företaget BBI:s budget beviljas av Europaparlamentet, på rådets rekommendation, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i det gemensamma företaget BBI:s finansiella regler.
Artikel 13
Efterhandsrevisioner
1. Det gemensamma företaget BBI ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för indirekta åtgärder i enlighet med artikel 29 i förordning (EU) nr 1291/2013 som en del av de indirekta åtgärderna inom ramen för Horisont 2020.
2. Kommissionen får besluta att själv göra de revisioner som avses i punkt 1 i denna artikel. Den ska i sådana fall göra detta i enlighet med tillämpliga regler, framför allt förordningarna (EU, Euratom) nr 966/2012, (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013.
Artikel 14
Skydd av medlemmarnas finansiella intressen
1. Det gemensamma företaget BBI ska ge kommissionens personal och andra av det gemensamma företaget BBI eller kommissionen bemyndigade personer samt revisionsrätten tillträde till det gemensamma företagets anläggningar och lokaler samt tillgång till alla de uppgifter, inklusive uppgifter i elektronisk form, som krävs för att de ska kunna göra sina revisioner.
2. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, däribland kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (12) i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt som finansierats inom ramen för denna förordning.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av tillämpningen av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, det gemensamma företaget BBI, revisionsrätten och Olaf befogenhet att utföra sådana revisioner och utredningar, inom ramen för sina respektive befogenheter.
4. Det gemensamma företaget BBI ska säkerställa att dess medlemmars finansiella intressen skyddas på ett adekvat sätt genom att genomföra lämpliga interna och externa kontroller eller se till att sådana kontroller genomförs.
5. Det gemensamma företaget BBI ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (13). Det gemensamma företaget BBI ska anta de bestämmelser som behövs för att underlätta interna utredningar som utförs av Olaf.
Artikel 15
Konfidentialitet
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 ska det gemensamma företaget BBI skydda alla känsliga uppgifter vars röjande kan skada dess medlemmars eller verksamhetsdeltagares intressen.
Artikel 16
Öppenhet och insyn
1. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (14) ska tillämpas på de handlingar som finns hos det gemensamma företaget BBI.
2. Styrelsen för det gemensamma företaget BBI får anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i denna förordning får beslut som det gemensamma företaget BBI fattar i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 bli föremål för klagomål till Europeiska ombudsmannen på de villkor som anges i artikel 228 i EUF-fördraget.
Artikel 17
Regler för deltagande och spridning
Förordning (EU) nr 1290/2013 ska tillämpas på åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI. Det gemensamma företaget BBI ska i enlighet med den förordningen betraktas som ett finansieringsorgan och ge finansiellt stöd till indirekta åtgärder enligt artikel 1 i stadgarna.
Artikel 18
Stöd från värdstaten
Ett administrativt avtal får ingås mellan det gemensamma företaget BBI och den stat där företaget har sitt säte avseende immunitet och privilegier och annat stöd som den staten ska tillhandahålla det gemensamma företaget BBI.
Artikel 19
Inledande åtgärder
1. Kommissionen ska ansvara för bildandet av det gemensamma företaget BBI och dess inledande verksamhet tills det har operativ förmåga att genomföra sin egen budget. Kommissionen ska, i enlighet med unionens lagstiftning, vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med övriga medlemmar och under medverkan av behöriga organ från det gemensamma företaget BBI.
2. För det ändamål som avses i punkt 1 får
a)
kommissionen, tills den verkställande direktören tillträder sitt arbete efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med artikel 8 i stadgarna, utse en tjänsteman från kommissionen att agera som ställföreträdande verkställande direktör och fullgöra de plikter som åligger den verkställande direktören som får biträdas av ett begränsat antal tjänstemän från kommissionen,
b)
den ställföreträdande direktören, genom undantag från artikel 6.2 i denna förordning, utöva tillsättningsmyndighetens befogenheter,
c)
kommissionen utse ett begränsat antal av dess tjänstemän på tillfällig basis.
3. Den ställföreträdande verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de bemyndiganden som anges i den årliga budgeten för det gemensamma företaget BBI, när de godkänts av styrelsen, och får ingå avtal, beslut och kontrakt bland annat anställningsavtal när tjänsteförteckningen för det gemensamma företaget BBI har antagits.
4. Den ställföreträdande verkställande direktören ska i överenskommelse med den verkställande direktören för det gemensamma företaget BBI, och med förbehåll för styrelsens godkännande, fastställa från och med vilken dag det gemensamma företaget BBI kommer att ha förmåga att genomföra sin egen budget. Efter denna dag ska kommissionen avstå från att göra åtaganden och utbetalningar för det gemensamma företaget BBI:s verksamhet.
Artikel 20
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 6 maj 2014.