NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 468/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu)
(ECB/2014/17)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, článek 6 a čl. 33 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na Interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad plněním úkolů, které jsou ECB svěřeny v rámci jednotného mechanismu dohledu (2),
s ohledem na veřejné konzultace a analýzy provedené v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013,
s ohledem na návrh Rady dohledu a na základě konzultací s vnitrostátními příslušnými orgány,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) zavádí jednotný mechanismus dohledu, který sestává z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států.
(2)
V rámci článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu má ECB výlučnou pravomoc plnit mikroobezřetnostní úkoly, které jí byly svěřeny na základě článku 4 uvedeného nařízení a které se týkají úvěrových institucí usazených v zúčastněných členských státech. ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu a za výkon dohledu nad fungováním systému na základě odpovědnosti a postupů uvedených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(3)
Pokud je to vhodné a aniž jsou dotčeny povinnosti a odpovědnost ECB za úkoly jí svěřené nařízením o jednotném mechanismu dohledu, mají vnitrostátní příslušné orgány povinnost pomáhat ECB s přípravou a prováděním veškerých aktů týkajících se úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souvislosti se všemi úvěrovými institucemi, a to za podmínek stanovených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení, včetně pomoci při činnostech ověřování. Za tímto účelem by se vnitrostátní příslušné orgány při plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu měly řídit pokyny vydanými ECB.
(4)
Aniž by byla dotčena úloha Eurosystému a Evropské rady pro systémová rizika, musí ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány plnit makroobezřetnostní úkoly uvedené v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a postupovat podle koordinačních postupů zakotvených v tomto článku, v tomto nařízení a v příslušných právních předpisech Unie.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu jsou příslušné úkoly ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozděleny podle významu subjektů, které spadají do oblasti působnosti jednotného mechanismu dohledu. Toto nařízení zejména vymezuje specifickou metodiku pro hodnocení tohoto významu, jak vyžaduje čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB má působnost v oblasti přímého dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které jsou významné. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB v konkrétních případech rozhodnout o převzetí přímého dohledu nad danými subjekty, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování standardů dohledu, jsou vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za přímý dohled nad méně významnými subjekty.
(6)
S cílem zohlednit aktuální vývoj v legislativě Unie v oblasti sankcí a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva, pokud se týká oddělení stadia vyšetřování a rozhodování, zřídí ECB samostatnou vyšetřovací jednotku, která bude samostatně vyšetřovat porušení pravidel a rozhodnutí v oblasti dohledu.
(7)
Čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB na základě konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány a na základě návrhu Rady dohledu přijme a zveřejní rámec pro provádění spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(8)
Čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB musí prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnit podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí uvedeným nařízením svěřeny. Toto nařízení obsahuje ustanovení, kterými se provádí čl. 33 odst. 2, pokud se týká spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(9)
V důsledku těchto skutečností toto nařízení dále rozvíjí a upřesňuje postupy spolupráce, které jsou na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu zavedeny v rámci jednotného mechanismu dohledu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány, případně rovněž vnitrostátními pověřenými orgány, a tím zajišťuje účinné a konzistentní fungování jednotného mechansimu dohledu.
(10)
ECB přikládá velký význam komplexnímu posouzení úvěrových institucí včetně posouzení rozvahy, které musí provést před tím, než převezme své úkoly. To platí i pro všechny členské státy, které vstoupí do eurozóny, a připojí se tedy k jednotnému mechanismu dohledu po datu zahájení dohledu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(11)
Pro plynulé fungování jednotného mechanismu dohledu je zásadní, aby ECB plně spolupracovala s vnitrostátními příslušnými orgány a aby si vyměňovaly veškeré informace, které mohou mít dopad na jejich příslušné úkoly, zejména veškeré informace, které vnitrostátní příslušné orgány využívají, pokud se týká postupů, které mohou mít dopad na bezpečnost a spolehlivost dohlíženého subjektu nebo které ovlivňují postupy v oblasti dohledu nad těmito subjekty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel
1. Toto nařízení stanoví pravidla týkající se všech těchto skutečností:
a)
rámce uvedeného v čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, tj. rámce pro provádění článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu, který obsahuje:
i)
specifickou metodiku pro posouzení a přezkum toho, zda dohlížený subjekt je klasifikován jako významný či méně významný podle kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a opatření vyplývající z tohoto posouzení,
ii)
vymezení postupů včetně lhůt, a to i ve vztahu k možnosti vnitrostátních příslušných orgánů vypracovat návrh rozhodnutí, jenž bude zaslán ECB ke zvážení, pro vztah mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad významnými dohlíženými subjekty,
iii)
vymezení postupů včetně lhůt, pokud se týká vztahu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty. Tyto postupy zejména vyžadují, aby vnitrostátní příslušné orgány v závislosti na jednotlivých případech vymezených v tomto nařízení:
-
oznámily ECB jakékoli podstatné řízení v oblasti dohledu,
-
na žádost ECB dále vyhodnotily konkrétní aspekty tohoto řízení,
-
ECB předaly návrhy podstatných rozhodnutí v oblasti dohledu, k nimž může ECB zaujmout stanovisko;
b)
spolupráce a výměny informací mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o postupy, které se týkají významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů včetně společných postupů pro udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání těchto povolení a posuzování nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí;
c)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů ve smyslu článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
d)
postupů týkajících se fungování úzké spolupráce ve smyslu článku 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, které se použijí ve vztahu mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány;
e)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně určitých aspektů podávání zpráv v oblasti dohledu;
f)
postupů týkajících se příjímání rozhodnutí v oblasti dohledu, jež jsou určena dohlíženým subjektům a jiným osobám;
g)
jazykových ujednání mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány a mezi ECB a dohlíženými subjekty a jinými osobami;
h)
postupů platných pro pravomoci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti sankcí v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud se týká úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
i)
přechodných ustanovení.
2. Tímto nařízením nejsou dotčeny úkoly v oblasti dohledu, které ECB nebyly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a které proto mají i nadále vnitrostátní orgány.
3. Toto nařízení se vykládá zejména ve spojení s rozhodnutím ECB/2004/2 (3) a jednacím řádem Rady dohledu Evropské centrální banky (4), zejména pokud se týká rozhodování v rámci jednotného mechanismu dohledu včetně postupů, které se vztahují na Radu dohledu a Radu guvernérů, pokud se týká neuplatnění námitek ze strany Rady guvernérů ve smyslu čl. 26 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a ostatními příslušnými právními akty včetně rozhodnutí ECB/2014/16 (5).
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení o jednotném mechanismu dohledu spolu s těmito definicemi:
1)
„povolením“ se rozumí povolení ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (6);
2)
„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;
3)
„společnými postupy“ se rozumí postupy zakotvené v části V, pokud se týká udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání povolení vykonávat tuto činnost a rozhodování ohledně kvalifikovaných účastí;
4)
„členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro;
5)
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, z nichž alespoň jeden je úvěrovou institucí, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, nebo podniky vzájemně propojené ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7), včetně jakékoli její podskupiny;
6)
„společným týmem dohledu“ se rozumí tým osob vykonávajících dohled, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou;
7)
„méně významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě mimo eurozónu, jenž je zúčastněným členským státem;
8)
„méně významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který nemá postavení významného dohlíženého subjektu ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
9)
„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Touto definicí nejsou dotčena ujednání na základě vnitrostátních právních předpisů, která svěřují určité úkoly v oblasti dohledu národní centrální bance, která není určena jako vnitrostátní příslušný orgán. V tomto případě národní centrální banka plní tyto úkoly v rámci vymezeném ve vnitrostátních právních předpisech a v tomto nařízení. V tomto případě se odkaz na vnitrostátní příslušný orgán v tomto nařízení přiměřeně vztahuje na národní centrální banku, pokud jde o úkoly, které jsou jí přiděleny na základě vnitrostátních právních předpisů;
10)
„vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán pověřený zúčastněným členským státem v úzké spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8);
11)
„vnitrostátním pověřeným orgánem“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
12)
„vnitrostátním pověřeným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán mimo eurozónu, který zúčastněný členský stát v úzké spolupráci pověřil pro účely plnění úkolů souvisejících s článkem 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
13)
„členským státem mimo eurozónu“ se rozumí členský stát, jehož měnou není euro;
14)
„mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 575/2013;
15)
„zúčastněným členským státem v úzké spolupráci“ se rozumí členský stát mimo eurozónu, který navázal úzkou spolupráci s ECB v souladu s článkem 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
16)
„významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) významný dohlížený subjekt, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu;
17)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
18)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v zúčastněném členském státě mimo eurozónu a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
19)
„dceřinou společností“ se rozumí dceřiná společnost ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 16 nařízení (EU) č. 575/2013;
20)
„dohlíženým subjektem“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů: a) úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě, b) finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, c) smíšená finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, pokud splňuje podmínky vymezené v bodu 21 písm. b), d) pobočka usazená v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě.
Ústřední protistrana ve smyslu definice obsažené v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (9), která je kvalifikována jako úvěrová instituce ve smyslu směrnice 2013/36/EU, se považuje za dohlížený subjekt v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu, tímto nařízením a příslušnými právními předpisy Unie, aniž by přitom byl dotčen dohled, který nad ústřední protistranou vykonává dotčený vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu nařízení (EU) č. 648/2012;
21)
„dohlíženou skupinou“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů:
a)
skupina, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce nebo finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě;
b)
skupina, jejímž mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě, je-li koordinátor finančního konglomerátu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES (10) orgánem příslušným k dohledu nad úvěrovými institucemi a je-li rovněž koordinátorem ve funkci orgánu dohledu nad úvěrovými institucemi;
c)
dohlížené subjekty, které mají ústředí ve stejném zúčastněném členském státě, pokud jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu, který nad nimi vykonává dohled za podmínek vymezených v článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a který je usazen ve stejném zúčastněném členském státě;
22)
„významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která má postavení významné dohlížené skupiny podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
23)
„méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která nemá postavení významné dohlížené skupiny ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
24)
„řízením ECB v oblasti dohledu“ se rozumí činnost ECB, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí ECB v oblasti dohledu včetně společných postupů a ukládání správních peněžitých sankcí. Na všechna řízení ECB v oblasti dohledu se vztahuje část III. Nestanoví-li část X jinak, platí část III rovněž pro ukládání správních peněžitých sankcí;
25)
„řízením vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu“ se rozumí činnost vnitrostátního příslušného orgánu, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, které je určeno jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám, včetně ukládání správních sankcí;
26)
„rozhodnutím ECB v oblasti dohledu“ se rozumí právní akt přijatý ECB při plnění úkolů a výkonů pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, jenž má formu rozhodnutí ECB, je určen jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám a nejedná se o obecně závazný právní akt;
27)
„třetí zemí“ se rozumí země, která není členským státem, ani členským státem Evropského hospodářského prostoru;
28)
„pracovním dnem“ se rozumí den, který není sobotou, nedělí, ani svátkem ECB v souladu s kalendářem platným v ECB (11).
ČÁST II
USPOŘÁDÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
STRUKTURY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI A MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
KAPITOLA 1
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
Článek 3
Společné týmy dohledu
1. Společný tým dohledu bude ustaven pro dohled nad každým významným subjektem nebo každou významnou skupinou, nad nimiž je vykonáván dohled v zúčastněných členských státech. Každý společný tým dohledu se skládá ze zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů jmenovaných podle článku 4, kteří pracují pod vedením pověřeného zaměstnance ECB (dále jen „koordinátor společného týmu dohledu“) a jednoho či více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů, jak je uvedeno dále v článku 6.
2. Aniž by byla dotčena ostatní ustanovení tohoto nařízení, zahrnují úkoly společného týmu dohledu zejména:
a)
provádění procesu dohledu a hodnocení uvedeného v článku 97 směrnice 2013/36/EU ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
b)
účast na přípravě programu dohledových šetření při zohlednění procesu dohledu a hodnocení, přičemž tento program se předkládá Radě dohledu včetně plánu kontrol na místě ve smyslu článku 99 směrnice 2013/36/ES, a to pro významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu;
c)
provádění programu dohledových šetření, který byl schválen ECB, a všech rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se týká významného dohlíženého subjektu nebo významné dohlížené skupiny, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
d)
zajištění koordinace s týmem provádějícím kontrolu na místě ve smyslu části XI, pokud se týká provádění plánu kontrol na místě;
e)
případná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem.
Článek 4
Ustavení a složení společných týmů dohledu
1. ECB je pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu. Jmenování zaměstnanců z řad vnitrostátních příslušných orgánů do společných týmů dohledu provádějí relevantní vnitrostátní příslušné orgány v souladu s odstavcem 2.
2. V souladu se zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 31 uvedeného nařízení, vnitrostátní příslušný orgán jmenuje z řad svých zaměstnanců jednu či více osob členem nebo členy společného týmu dohledu. Zaměstnanec z řad vnitrostátního příslušného orgánu může být jmenován členem více než jednoho společného týmu dohledu.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány změnily jmenování, jež učinily pro účely složení společného týmu dohledu.
4. Pokud v zúčastněném členském státě vykonává úkoly v oblasti dohledu více než jeden vnitrostátní příslušný orgán nebo pokud vnitrostátní právní předpisy zúčastněného členského státu svěří národní centrální bance konkrétní úkoly v oblasti dohledu a národní centrální banka není vnitrostátním příslušným orgánem, příslušné orgány koordinují svou účast ve společných týmech dohledu.
5. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy dohledu.
Článek 5
Zapojení zaměstnanců národních centrálních bank zúčastněných členských států
1. Národní centrální banky zúčastněných členských států, které jsou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy zapojeny do obezřetnostního dohledu nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou, avšak nejsou vnitrostátními příslušnými orgány, mohou rovněž jednoho či několik svých zaměstnanců jmenovat do společného týmu dohledu.
2. O těchto jmenováních je třeba vyrozumět ECB a článek 4 se použije obdobně.
3. Jsou-li do společného týmu dohledu jmenováni zaměstnanci národních centrálních bank zúčastněných členských států, vykládají se odkazy na vnitrostátní příslušné orgány v souvislosti se společnými týmy dohledu tak, že obsahují odkaz na tyto národní centrální banky.
Článek 6
Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři
1. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve smyslu odstavce 2 zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu. Za tímto účelem se členové společného týmu dohledu řídí pokyny koordinátora společného týmu dohledu, pokud se týká jejich úkolů ve společném týmu dohledu. Tím nejsou dotčeny jejich úkoly a povinnosti ve vztahu k jejich relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
2. Každý vnitrostátní příslušný orgán, který do společného týmu dohledu jmenuje více než jednoho zaměstnance, určí jednoho z těchto zaměstnanců jako dílčího koordinátora (dále jen „dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu“). Dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů napomáhají koordinátorovi společného týmu dohledu, pokud jde o organizaci a koordinaci úkolů ve společném týmu dohledu, zejména pokud se týká zaměstnanců, kteří byli jmenováni týmž vnitrostátním příslušným orgánem jako příslušný dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu. Dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu může udílet pokyny členům společného týmu dohledu, kteří byli jmenováni stejným vnitrostátním příslušným orgánem, pokud tyto pokyny nejsou v rozporu s pokyny udělenými koordinátorem společného týmu dohledu.
KAPITOLA 2
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty
Článek 7
Zapojení zaměstnanců z jiných vnitrostátních příslušných orgánů v týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu
Aniž by byl dotčen čl. 31 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud ECB ve vztahu k dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty rozhodne, že je vhodné do týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu zapojit zaměstnance z jednoho či více vnitrostátních příslušných orgánů, může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušný orgán zapojil zaměstnance těchto jiných vnitrostátních příslušných orgánů.
HLAVA 2
DOHLED NA KONSOLIDOVANÉM ZÁKLADĚ A ÚČAST ECB A VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ V KOLEGIÍCH ORGÁNŮ DOHLEDU
Článek 8
Dohled na konsolidovaném základě
1. V souladu s článkem 111 směrnice 2013/36/EU vykonává ECB dohled na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou významné na konsolidovaném základě, pokud je mateřský podnik mateřskou institucí v zúčastněném členském státě nebo mateřskou institucí v EU usazenou v zúčastněném členském státě.
2. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán plní úkoly orgánu dohledu na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou méně významné na konsolidovaném základě.
Článek 9
ECB jako předseda kolegia orgánů dohledu
1. Je-li ECB orgánem dohledu na konsolidovaném základě, předsedá kolegiu ustavenému podle článku 116 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou usazeny případné mateřské podniky, dceřiné společnosti a významné pobočky ve smyslu článku 51 směrnice 2013/36/EU, jsou oprávněny účastnit se kolegia jako pozorovatelé.
2. Není-li ustaveno žádné kolegium podle článku 116 směrnice 2013/36/EU a významný dohlížený subjekt má pobočky v nezúčastněných členských státech, jež se považují za významné v souladu s čl. 51 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, ECB spolu s příslušnými orgány hostitelských členských států ustaví kolegium orgánů dohledu.
Článek 10
ECB a vnitrostátní příslušné orgány jako členové kolegií orgánů dohledu
Není-li orgán dohledu na konsolidovaném základě v zúčastněném členském státě, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu v souladu s těmito pravidly a s příslušnými právními předpisy Unie:
a)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB kolegia orgánů dohledu jako člen, zatímco vnitrostátní příslušné orgány jsou oprávněny se téhož kolegia účastnit jako pozorovatelé;
b)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny méně významnými dohlíženými subjekty, účastní se vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové;
c)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech jak méně významnými, tak i významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou významné dohlížené subjekty usazeny, jsou oprávněny se účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé.
HLAVA 3
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PRÁVA USAZOVÁNÍ A VOLNÉHO POHYBU SLUŽEB
KAPITOLA 1
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu
Článek 11
Právo usazování úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu svůj záměr v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
3. Nerozhodne-li ECB do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 1 zřízena a může zahájit svou činnost. ECB oznámí tuto informaci vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
4. Nerozhodne-li vnitrostátní příslušný orgán domovského členského státu do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 2 zřízena a může zahájit svou činnost. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí tuto informaci ECB a vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
5. Dojde-li ke změně jakékoli informace oznámené podle odstavců 1 a 2, oznámí dohlížený subjekt písemně tuto změnu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který původní informaci přijal, alespoň jeden měsíc před provedením změny. Tento vnitrostátní příslušný orgán informuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 12
Využití volného pohybu služeb ze strany úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. Vnitrostátní příslušný orgán o oznámení vyrozumí též vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, to oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. O oznámení se vyrozumí ECB a vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
KAPITOLA 2
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
Článek 13
Oznámení o využití práva usazování úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu oznamuje informace uvedené v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU postupem uvedeným v čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice, vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má dojít ke zřízení pobočky, vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí o přijetí tohoto oznámení ECB.
2. Do dvou měsíců od přijetí oznámení od příslušného orgánu nezúčastněného členského státu se ECB, jedná-li se o pobočku, která je významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, nebo relevantní vnitrostátní příslušný orgán, jedná-li se o pobočku, která je méně významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, připraví na výkon dohledu nad pobočkou v souladu s články 40 až 46 směrnice 2013/36/EU a v případě potřeby stanoví podmínky, za nichž může pobočka z důvodů obecného zájmu vyvíjet svou činnost v hostitelském členském státě.
3. Vnitrostátní příslušné orgány sdělí ECB podmínky, za kterých může pobočka v jejich členském státě vyvíjet činnost na základě vnitrostátních právních předpisů a z důvodů obecného zájmu.
4. Změna jakékoli informace, kterou úvěrová instituce, jež hodlá zřídit pobočku, poskytla podle bodů b), c) nebo d) čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, se oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 1.
Článek 14
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro pobočky
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vykonává ECB pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu, pokud je pobočka významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení.
2. Je-li pobočka méně významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, vykonává pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 15
Oznámení o využití volného pohybu služeb úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu činí oznámení ve smyslu čl. 39 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, je adresátem tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je využíván volný pohyb služeb. O přijetí tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB.
Článek 16
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro volný pohyb služeb
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 a v rozsahu čl. 4 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu plní ECB úkoly příslušného orgánu hostitelského členského státu ve vztahu k úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které využívají svobody volného pohybu služeb v zúčastněných členských státech.
2. Jedná-li se o volný pohyb služeb z důvodů obecného zájmu za určitých podmínek obsažených ve vnitrostátních právních předpisech zúčastněných členských států, informují vnitrostátní příslušné orgány o těchto podmínkách ECB.
KAPITOLA 3
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
Článek 17
Právo usazování a využití volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. ECB vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
HLAVA 4
DOPLŇKOVÝ DOZOR NAD FINANČNÍMI KONGLOMERÁTY
Článek 18
Koordinátor
1. ECB přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu.
ČÁST III
OBECNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO PROVOZOVÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
ZÁSADY A POVINNOSTI
Článek 19
Přehled
Tato část vymezuje a) obecná pravidla pro provozování jednotného mechanismu dohledu ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a b) ustanovení, podle kterých ECB postupuje při provádění řízení ECB v oblasti dohledu.
Obecné zásady a ustanovení, které platí mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v úzké spolupráci, jsou vymezeny v části IX.
Článek 20
Povinnost spolupracovat v dobré víře
ECB a vnitrostátní příslušné orgány mají povinnost spolupracovat v dobré víře a povinnost vyměňovat si informace.
Článek 21
Obecná povinnost vyměňovat si informace
1. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB průběžně přímo přijímat informace vykázané dohlíženými subjekty, nebo mít k těmto informacím přímý přístup, vnitrostátní příslušné orgány zejména včas a přesně ECB poskytují veškeré informace, které jsou pro ECB nezbytné k plnění úkolů, jež byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto informace zahrnují informace, které vyplývají z ověřování a činnosti na místě, jež provádějí vnitrostátní příslušné orgány.
2. Získává-li ECB informace přímo od právnických či fyzických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytuje tyto informace vnitrostátním příslušným orgánům, kterých se tyto informace týkají, včas a přesně. Tyto informace zahrnují zejména informace, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úlohy napomáhat ECB.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, ECB poskytuje vnitrostátním příslušným orgánům pravidelný přístup k aktualizovaným informacím, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu.
Článek 22
Právo ECB udělit vnitrostátním příslušným orgánům nebo vnitrostátním pověřeným orgánům pokyn využít jejich pravomoci a přijmout opatření, pokud ECB má úkol v oblasti dohledu, avšak žádnou související pravomoc
1. V rozsahu nezbytném pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB formou pokynů vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány využily své pravomoci na základě podmínek vymezených ve vnitrostátních právních předpisech a v souladu s nimi a ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud nařízení o jednotném mechanismu dohledu nesvěřuje tyto pravomoci ECB.
2. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány (ve vztahu k článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu) informují ECB o výkonu těchto pravomocí bez zbytečného odkladu.
Článek 23
Jazykový režim mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány
ECB a vnitrostátní příslušné orgány přijmou ujednání ohledně komunikace v rámci jednotného mechanismu dohledu, včetně jazyka či jazyků, které se budou používat.
Článek 24
Jazykový režim mezi ECB a právnickými či fyzickými osobami včetně dohlížených subjektů
1. Dokument, který dohlížený subjekt nebo jiná právnická či fyzická osoba, která v jednotlivém případě podléhá řízení ECB v oblasti dohledu, zasílá ECB, může být sepsán v kterémkoli úředním jazyce Unie, který si dohlížený subjekt nebo určitá osoba zvolí.
2. ECB, dohlížené subjekty a jiné právnické nebo fyzické osoby, které v jednotlivém případě podléhají řízení ECB v oblasti dohledu, se mohou dohodnout, že ve své písemné komunikaci, a to i pokud jde o rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, budou používat výlučně jeden z úředních jazyků Unie.
Ukončení této dohody u používání stanoveného jazyka má dopad pouze na ty aspekty řízení ECB v oblasti dohledu, jež dosud nebyly provedeny.
Požadují-li účastníci ústního jednání, aby s nimi bylo jednáno v úředním jazyce Unie, který není jazykem řízení ECB v oblasti dohledu, musí být ECB o tomto požadavku informována s dostatečným předstihem tak, aby mohla učinit nezbytná opatření.
HLAVA 2
OBECNÁ USTANOVENÍ O SPRAVEDLIVÉM PROCESU PŘI PŘIJÍMÁNÍ ROZHODNUTÍ ECB V OBLASTI DOHLEDU
KAPITOLA 1
Řízení ECB v oblasti dohledu
Článek 25
Obecné zásady
1. Řízení ECB v oblasti dohledu zahájené v souladu s článkem 4 a oddílem 2 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu se provádí v souladu s článkem 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a ustanoveními této hlavy.
2. Ustanovení této hlavy se nepoužijí na postupy prováděné správní revizní komisí.
Článek 26
Strany
1. Stranami řízení ECB v oblasti dohledu jsou:
a)
osoby, které podaly žádost;
b)
zamýšlení či skuteční adresáti rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
2. Vnitrostátní příslušné orgány se nepovažují za strany.
Článek 27
Zastoupení strany
1. Strana může být zastoupena právním či zákonným zástupcem či jiným zástupcem zmocněným na základě písemného pověření vykonávat veškeré úkony v souvislosti s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Odvolání mandátu je účinné až v okamžiku, kdy ECB obdrží písemné odvolání. ECB potvrdí přijetí tohoto odvolání.
3. Pokud si strana pro řízení ECB v oblasti dohledu jmenuje zástupce, ECB se v tomto řízení v oblasti dohledu obrací pouze na jmenovaného zástupce, ledaže konkrétní okolnosti vyžadují, aby se ECB obrátila na danou stranu přímo. Pokud se ECB obrací na stranu přímo, informuje o tom jejího zástupce.
Článek 28
Obecné povinnosti ECB a stran řízení ECB v oblasti dohledu
1. Řízení ECB v oblasti dohledu může být zahájeno z úřední povinnosti nebo na žádost strany. S výhradou odstavce 3 ECB určí skutečnosti, které budou relevantní pro přijetí konečného rozhodnutí v každém řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném z úřední povinnosti.
2. ECB ve svém posouzení zohlední veškeré relevantní okolnosti.
3. S výhradou právních předpisů Unie je strana povinna účastnit se řízení ECB v oblasti dohledu a napomáhat při objasňování skutečností. V řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném na žádost strany může ECB omezit určení skutečností na to, že stranu požádá, aby poskytla relevantní faktické informace.
Článek 29
Dokazování v řízení ECB v oblasti dohledu
1. S cílem zjistit skutečnosti daného případu používá ECB takové důkazy, které po náležitém uvážení považuje za vhodné.
2. Strany s výhradou právních předpisů Unie napomáhají ECB při zjišťování skutečností daného případu. S výhradou omezení v souvislosti se sankčními postupy na základě právních předpisů Unie strany zejména pravdivě uvedou skutečnosti, které jim jsou známy.
3. ECB může stanovit lhůtu, v níž jí strany mohou poskytnout důkazy.
Článek 30
Svědci a znalci v řízení ECB v oblasti dohledu
1. Považuje-li to za nezbytné, může ECB vyslýchat svědky a znalce.
2. Pokud ECB ustanoví znalce, v dohodě vymezí jeho úkol a stanoví lhůtu, ve které znalec předloží svou zprávu.
3. Pokud ECB vyslýchá svědky či znalce a pokud o to svědci či znalci požádají, mají nárok na náhradu cestovních nákladů a diety. Poté, co poskytnou své vyjádření, mají svědci nárok na náhradu ušlého výdělku a znalci mají nárok na dohodnutý poplatek za své služby. Náhrada se poskytuje v souladu s příslušnými ustanoveními o poskytování náhrad svědků a odměně znalců ze strany Soudního dvora Evropské unie.
4. ECB může požadovat, aby osoby uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu se jako svědci dostavily do kanceláří ECB nebo do jiného místa v zúčastněném členském státě, které určí ECB. Je-li osoba uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu právnickou osobou, jsou povinny se ve smyslu předchozí věty dostavit fyzické osoby, které tuto právnickou osobu zastupují.
Článek 31
Právo být vyslechnut
1. Před tím, než ECB přijme rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, musí být straně dána možnost předložit ECB písemné vyjádření ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Považuje-li to ECB za vhodné, může dát stranám možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání. V oznámení, kterým ECB dává straně možnost vyjádřit se, uvede podstatný obsah zamýšleného rozhodnutí ECB v oblasti dohledu a podstatné skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit své rozhodnutí. Ustanovení tohoto článku se nevztahují na oddíl 1 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Dá-li ECB straně možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání, není důvodem pro odročení jednání, pokud se strana bez řádné omluvy nedostaví. Je-li strana řádně omluvena, může ECB jednání odročit nebo může straně dát možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, písemně. ECB vypracuje písemný zápis z jednání, který strany podepíší; kopii tohoto zápisu poskytne stranám.
3. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí oznámení, v němž ECB uvedla skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Na žádost strany může ECB tuto lhůtu přiměřeně prodloužit.
Za zvláštních okolností může ECB tuto lhůtu zkrátit na tři pracovní dny. Lhůta se na tři pracovní dny zkracuje rovněž v situacích uvedených v článcích 14 a 15 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Bez ohledu na odstavec 3 a s výhradou odstavce 5 může ECB přijmout rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, aniž by straně dalo před přijetím rozhodnutí možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se zdá, že je naléhavě třeba vydat rozhodnutí v zájmu zabránění závažnému poškození finančního systému.
5. Je-li rozhodnutí ECB v oblasti dohledu přijímáno naléhavě v souladu s odstavcem 4, bude straně dána možnost písemně se vyjádřit ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, bez zbytečného odkladu po přijetí tohoto rozhodnutí. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Na žádost strany může ECB tuto lhůtu prodloužit; lhůta však nesmí být delší než šest měsíců. ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu na základě vyjádření strany přezkoumá a buď jej potvrdí, zruší, změní, nebo jej zruší a nahradí novým rozhodnutím ECB v oblasti dohledu.
6. Odstavce 4 a 5 se nevztahují na řízení ECB v oblasti dohledu, které se týká sankcí podle článku 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a části X tohoto nařízení.
Článek 32
Přístup ke spisům v řízení ECB v oblasti dohledu
1. V řízení ECB v oblasti dohledu jsou plně respektována práva na obhajobu dotčených osob. Za tímto účelem mají strany po zahájení řízení ECB v oblasti dohledu právo na přístup ke spisu ECB s výhradou oprávněných zájmů právnických a fyzických osob, které nejsou příslušnou stranou, na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace. Vnitrostátní příslušné orgány bez zbytečného odkladu postoupí ECB veškeré žádosti, které obdržely v souvislosti s přístupem ke spisům souvisejícím s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Spis se skládá ze všech dokumentů, které ECB obdržela, vytvořila nebo sestavila v průběhu řízení ECB v oblasti dohledu, a to bez ohledu na prostředek, na němž jsou dokumenty uchovávány.
3. Tento článek nebrání tomu, aby ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány zpřístupnily nebo použily informace, které jsou nezbytné k prokázání porušení.
4. ECB může stanovit, že přístup ke spisu bude umožněn jedním či více následujícími způsoby, přičemž se zohlední technické schopnosti stran:
a)
formou CD-ROMu nebo jiného zařízení pro uchovávání elektronických dat včetně zařízení, které může být k dispozici v budoucnu;
b)
pomocí kopií dostupného spisu v papírové formě zaslaných stranám poštou;
c)
výzvou, aby do dostupného spisu nahlédly v kancelářích ECB.
5. Pro účely tohoto článku mohou důvěrné informace zahrnovat interní dokumenty ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a korespondenci mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem nebo mezi vnitrostátními příslušnými orgány.
KAPITOLA 2
Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
Článek 33
Důvody pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je v souladu s odstavcem 2 doplněno odůvodněním tohoto rozhodnutí.
2. V odůvodnění se uvedou podstatné skutečnosti a právní důvody, na nichž se rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zakládá.
3. S výhradou čl. 31 odst. 4 zakládá ECB své rozhodnutí v oblasti dohledu jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se strana mohla vyjádřit.
Článek 34
Odkladný účinek
Aniž by byl dotčen článek 278 SFEU a čl. 24 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB rozhodnout o pozastavení uplatňování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu buď a) tak, že to uvede v rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, nebo b) nejedná-li se o žádost o přezkum správní revizní komisí, na žádost adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Článek 35
Oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. ECB může rozhodnutí ECB v oblasti dohledu straně oznámit a) ústně, b) doručením nebo osobním předáním kopie rozhodnutí v oblasti dohledu, c) doporučenou poštou s potvrzením o přijetí, d) expresní zásilkovou službou, e) faxem nebo f) elektronicky v souladu s odstavcem 10.
2. Je-li na základě písemného pověření zmocněn zástupce, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit zástupci. V těchto případech není ECB povinna rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznamovat rovněž dohlíženému subjektu, který je zastoupen tímto zástupcem.
3. V případě ústního oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu se má za to, že oznámení rozhodnutí je adresátovi doručeno, pokud zaměstnanec ECB informoval a) příslušnou fyzickou osobu, jedná-li se o fyzickou osobu, nebo b) zmocněného zástupce právnické osoby pro převzetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, jedná-li se o právnickou osobu. V tomto případě se bez zbytečného odkladu po tomto ústním oznámení zašle adresátovi písemná kopie rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
4. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doporučenou poštou s potvrzením o přijetí se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu poskytovateli poštovních služeb, ledaže z potvrzení o přijetí vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
5. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu expresní zásilkovou službou se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu zásilkové službě, ledaže z dokumentu o doručení ze strany zásilkové služby vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 musí být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresováno na adresu vhodnou pro doručení (platnou adresu). Platná adresa je:
a)
v případě řízení ECB v oblasti dohledu zahájeného na žádost či podnět adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresa, kterou adresát uvedl ve své žádosti či podnětu;
b)
v případě dohlíženého subjektu poslední obchodní adresa ústředí, kterou dohlížený subjekt poskytl ECB;
c)
v případě fyzických osob poslední adresa poskytnutá ECB, a pokud nebyla ECB poskytnuta žádná adresa a fyzická osoba je zaměstnanec, vedoucí zaměstnanec nebo akcionář dohlíženého subjektu, obchodní adresa dohlíženého subjektu v souladu s písmenem b).
7. Každá osoba, která je stranou řízení ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB na žádost platnou adresu.
8. Je-li osoba usazena nebo má-li sídlo či bydliště ve státě, který není členským státem, může ECB vyžadovat, aby strana v přiměřené době jmenovala oprávněného příjemce, který je rezidentem v členském státě nebo který má obchodní prostory v členském státě. Není-li oprávněný příjemce na žádost ECB jmenován a dokud nedojde ke jmenování tohoto oprávněného příjemce, může být veškerá komunikace zasílána v souladu s odstavci 3 až 5 a 9 na adresu strany, kterou má ECB k dispozici.
9. Pokud osoba, která je adresátem rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB faxové číslo, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit tak, že kopii rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zašle telefaxem. Má se za to, že rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno, pokud ECB obdržela zprávu o úspěšném doručení telefaxu.
10. ECB může stanovit kritéria, za nichž může být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doručeno elektronickými nebo jinými srovnatelnými prostředky komunikace.
HLAVA 3
OZNAMOVÁNÍ PORUŠENÍ PRAVIDEL
Článek 36
Oznamování porušení pravidel
Jakákoli osoba může v dobré víře podat přímo ECB oznámení, má-li tato osoba dostatečné důvody se domnívat, že toto oznámení odhalí porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí, finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností nebo příslušných orgánů (včetně ECB samotné).
Článek 37
Přiměřená ochrana oznamování porušení pravidel
1. Podá-li osoba v dobré víře oznámení o údajném porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany dohlížených subjektů, nebo ze strany příslušných orgánů, zachází se s tímto oznámením jako s chráněným.
2. Veškeré osobní údaje, které se týkají osoby, která činí chráněné oznámení, a osoby, která je údajně odpovědná za porušení, jsou chráněny v souladu s příslušným rámcem Unie pro ochranu údajů.
3. ECB nesdělí totožnost osoby, která učinila chráněné oznámení, bez předchozího výslovného souhlasu této osoby s výjimkou případu, kdy je toto zveřejnění vyžadováno na základě soudního příkazu v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
Článek 38
Postupy pro přijímání následných opatření v návaznosti na oznámení
1. ECB posoudí všechna oznámení týkající se významných dohlížených subjektů. Oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů posoudí, pokud se týká porušení nařízení nebo rozhodnutí ECB. Když oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů obdrží vnitrostátní příslušné orgány, předají je ECB, aniž by při tom sdělily totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jim k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
2. Aniž by byl dotčen odstavec 1, předá ECB oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, aniž by při tom sdělila totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jí k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
3. ECB si s vnitrostátními příslušnými orgány vyměňuje informace: a) s cílem posoudit oznámení, která byla zaslána ECB i relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, a koordinovat činnost a b) zjistit výsledek opatření přijatých v návaznosti na oznámení, která byla předána vnitrostátním příslušným orgánům.
4. Při určování toho, jak posuzovat přijatá oznámení a jaká přijmout opatření, postupuje ECB na základě rozumného uvážení.
5. V případě údajného porušení pravidel ze strany dohlížených subjektů poskytne příslušný dohlížený subjekt ECB veškeré informace a dokumenty, které ECB vyžaduje za účelem posouzení přijatých oznámení.
6. V případě údajného porušení pravidel ze strany příslušných orgánů (s výjimkou ECB), požádá ECB příslušný orgán, aby se vyjádřil k oznámeným skutečnostem.
7. Ve své každoroční zprávě ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB ve zkrácené nebo souhrnné formě poskytuje informace o přijatých oznámeních tak, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé dohlížené subjekty nebo osoby.
ČÁST IV
URČOVÁNÍ POSTAVENÍ DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
HLAVA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ O KLASIFIKACI SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
Článek 39
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného na individuálním základě
1. Dohlížený subjekt se považuje za významný dohlížený subjekt, pokud tak ECB stanoví v rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu podle článků 43 až 49, přičemž toto rozhodnutí odůvodní.
2. Dohlížený subjekt není nadále klasifikován jako významný dohlížený subjekt, pokud ECB v rozhodnutí ECB, které je určeno danému dohlíženému subjektu a které odůvodní, stanoví, že se jedná o méně významný dohlížený subjekt, nebo že se již nadále nejedná o dohlížený subjekt.
3. Dohlížený subjekt může být klasifikován jako významný dohlížený subjekt na základě některého z těchto kritérií:
a)
jeho velikosti stanovené podle článků 50 až 55 (dále jen „kritérium velikosti“);
b)
jeho důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu stanovené v souladu s články 56 až 58 (dále jen „kritérium ekonomické důležitosti“);
c)
jeho významu ve vztahu k přeshraniční činnosti stanoveného v souladu s články 59 a 60 (dále jen „kritérium přeshraniční činnosti“);
d)
žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z Evropského mechanismu stability (ESM) nebo přijetí takové pomoci, jak je stanoveno v souladu s články 61 až 64 (dále jen „kritérium přímé veřejné finanční pomoci“);
e)
skutečnosti, že dohlížený subjekt je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v souladu s článkem 65 a 66.
4. Nad významnými dohlíženými subjekty vykonává dohled přímo ECB, pokud zvláštní okolnosti neodůvodňují dohled ze strany relevantního vnitrostátního příslušného orgánu v souladu hlavou 9 této části.
5. ECB rovněž vykonává přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou na základě rozhodnutí ECB, které ECB přijala podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a na jehož základě bude ECB přímo vykonávat veškeré příslušné pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Pro účely jednotného mechanismu dohledu se tento méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina klasifikují jako významné.
6. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedených v tomto článku ECB konzultuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Každé rozhodnutí ECB uvedené v tomto článku se rovněž oznámí relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
Článek 40
Klasifikace dohlížených subjektů, které jsou součástí skupiny, jako významných
1. Je-li jeden či více dohlížených subjektů součástí dohlížené skupiny, stanoví se kritéria pro stanovení významu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států v souladu s ustanoveními obsaženými v hlavě 3 až 7 v části IV.
2. Každý dohlížený subjekt, který je součástí dohlížené skupiny, se považuje za významný dohlížený subjekt za kterékoli z těchto okolností:
a)
pokud dohlížená skupina na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států splňuje kritérium velikosti, kritérium ekonomického významu nebo kritérium přeshraniční činnosti;
b)
pokud jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, splňuje kritérium přímé veřejné finanční pomoci;
c)
je-li jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
3. Je-li stanoveno, že dohlížená skupina je významná nebo je-li stanoveno, že již významná není, přijme ECB rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu jako významného nebo o ukončení jeho klasifikace jako významného dohlíženého subjektu a každému dohlíženému subjektu, který je součástí dotčené dohlížené skupiny, v souladu s kritérii a postupy vymezenými v článku 39 poskytne data zahájení a ukončení přímého dohledu ze strany ECB.
Článek 41
Zvláštní ustanovení pro pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
1. Všechny pobočky, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v témže zúčastněném členském státě, se pro účely tohoto nařízení považují za jediný dohlížený subjekt.
2. S pobočkami, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v různých zúčastněných členských státech, se pro účely tohoto nařízení jednotlivě zachází jako se samostatnými dohlíženými subjekty.
3. Aniž je dotčen odstavec 1, pobočky úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují jednotlivě jako samostatné dohlížené subjekty a odděleně od dceřiných společností téže úvěrové instituce.
Článek 42
Zvláštní ustanovení pro dceřiné společnosti úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech a ve třetích zemích
1. Dceřiné společnosti, které v jednom či více zúčastněných členských státech zřídila úvěrová instituce, která má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují odděleně od poboček této úvěrové instituce.
2. Při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se posuzují samostatně ty dceřiné společnosti, které:
a)
jsou usazeny v zúčastněném členském státě;
b)
patří do skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, a
c)
nepatří do dohlížené skupiny v rámci zúčastněných členských států.
HLAVA 2
POSTUP PRO KLASIFIKACI DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ JAKO VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
KAPITOLA 1
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného
Článek 43
Přezkum postavení dohlíženého subjektu
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, ECB alespoň jednou ročně přezkoumává, zda významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina i nadále splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, každý vnitrostátní příslušný orgán alespoň jednou ročně přezkoumává, zda méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. V případě méně významné dohlížené skupiny provádí tento přezkum relevantní vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je usazen mateřský podnik určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
3. Kdykoli poté, co obdrží relevantní informace, a zejména v případech uvedených v článku 52, může ECB přezkoumat a) zda dohlížený subjekt splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a b) zda významný dohlížený subjekt již nesplňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Pokud vnitrostátní příslušný orgán usoudí, že méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, informuje o tom relevantní vnitrostátní příslušný orgán bez zbytečného odkladu ECB.
5. Na žádost ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují při určení, zda je ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině splněno některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
6. Pokud ECB a) rozhodne, že převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou nebo b) rozhodne o ukončení přímého dohledu nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou ze strany ECB, ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují s cílem zajistit plynulý přechod pravomocí v oblasti dohledu. Když ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem, připraví relevantní vnitrostátní příslušný orgán zejména zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil dohlíženého subjektu; když se relevantní vnitrostátní příslušný orgán stane příslušným k dohledu nad dotčeným subjektem, připraví takovou zprávu ECB.
7. ECB určí, zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné, přičemž použije kritéria stanovená v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v pořadí stanoveném v tomto článku, a to: a) velikost; b) důležitost pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu; c) význam přeshraniční činnosti; d) žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM či přijetí takové pomoci; e) skutečnost, že se jedná o jednu ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
Článek 44
Postup, který se použije při určení významu dohlíženého subjektu
1. Při přijímání rozhodnutí o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných v souladu s touto hlavou ECB použije, není-li stanoveno jinak, procesní pravidla stanovená v hlavě 2 části III tohoto nařízení.
2. V časovém rámci vymezeném v článku 45 ECB každému dotčenému dohlíženému subjektu písemně oznámí rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných; toto rozhodnutí rovněž sdělí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. V případě dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány.
3. Dohlíženým subjektům, jimž ECB nezaslala oznámení ve smyslu odstavce 1, slouží seznam uvedený v čl. 49 odst. 2 jako oznámení jejich klasifikace jako méně významných.
4. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
5. Kromě toho ECB v souladu s čl. 39 odst. 6 relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu umožní, aby činil písemné připomínky a vyjádření, které ECB náležitě vezme v úvahu.
6. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významný dohlížený subjekt nebo jako významná dohlížená skupina ode dne oznámení rozhodnutí ECB, které stanoví, že se jedná o významný dohlížený subjekt nebo o významnou dohlíženou skupinu.
KAPITOLA 2
Začátek a konec přímého dohledu ze strany ECB
Článek 45
Začátek přímého dohledu ze strany ECB
1. ECB v rozhodnutí ECB stanoví den, kdy převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou, které byly klasifikovány jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina. Toto rozhodnutí ECB může být stejné jako rozhodnutí podle čl. 44 odst. 2. S výhradou odstavce 2 ECB toto rozhodnutí ECB oznámí každému dotčenému dohlíženému subjektu alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
2. Pokud ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou na základě žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, nebo na základě přijetí této pomoci, oznámí ECB rozhodnutí uvedené v odstavci 1 každému dotčenému dohlíženému subjektu včas alespoň jeden týden přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
3. ECB poskytne kopie rozhodnutí ECB uvedených v odstavci 1 relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
4. ECB převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou nejpozději 12 měsíců po dni, kdy ECB dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině oznámí rozhodnutí ECB podle čl. 44 odst. 2.
5. Pro účely tohoto článku ECB v případě dohlížené skupiny oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci této významné skupiny v příslušné lhůtě řádně informovány.
Článek 46
Konec přímého dohledu ze strany ECB
1. Pokud ECB rozhodne o tom, že přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou ze strany ECB skončí, vydá ECB rozhodnutí ECB adresované každému dotčenému dohlíženému subjektu, v němž uvede den a důvody, pro které bude přímý dohled ukončen. ECB přijme toto rozhodnutí alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy přímý dohled ze strany ECB skončí. ECB rovněž poskytne kopii tohoto rozhodnutí ECB relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Čl. 45 odst. 5 se použije obdobně
2. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
3. Rozhodnutí ECB, které stanoví den, kdy skončí přímý dohled nad dohlíženým subjektem ze strany ECB, může být vydáno společně s rozhodnutím, na jehož základě je dohlížený subjekt klasifikován jako méně významný.
Článek 47
Důvody pro ukončení přímého dohledu ze strany ECB
1. V případě významného dohlíženého subjektu, který je takto klasifikován na základě a) své velikosti, b) své důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu nebo c) významu jeho přeshraniční činnosti, nebo proto, že je součástí dohlížené skupiny, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled nad ním, není-li po tři po sobě jdoucí kalendářní roky splněno žádné z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu bud na individuálním základě, nebo ze strany dohlížené skupiny, k níž dohlížený subjekt patří.
2. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, protože bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM ve vztahu a) k němu, b) dohlížené skupině, k níž dohlížený subjekt patří, nebo c) dohlíženému subjektu, který patří do této skupiny a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud byla přímá veřejná finanční pomoc odepřena, zcela vrácena nebo ukončena. V případě vrácení či ukončení přímé veřejné finanční pomoci může být toto rozhodnutí přijato jen tři kalendářní roky po úplném vrácení nebo ukončení přímé veřejné finanční pomoci.
3. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, neboť je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v článcích 65 až 66, nebo patří do dohlížené skupiny takové úvěrové instituce a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud příslušný dohlížený subjekt nebyl po tři po sobě jdoucí kalendářní roky jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
4. V případě dohlíženého subjektu, nad kterým vykonává přímý dohled ECB na základě rozhodnutí ECB přijatého podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí přímý dohled ze strany ECB, pokud přímý dohled není na základě odůvodněného uvážení ECB nadále nezbytný k zajištění důsledného používání vysokých standardů dohledu.
Článek 48
Probíhající řízení
1. Má-li dojít ke změně působnosti mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem, orgán, jehož působnost má skončit (dále jen „orgán, jehož působnost končí“), informuje orgán, který se má stát příslušným (dále jen „orgán přebírající dohled“), o jakémkoli řízení v oblasti dohledu, které bylo formálně zahájeno a které vyžaduje rozhodnutí. Orgán, jehož působnost končí, poskytne tyto informace ihned poté, co se dozví o bezprostřední změně působnosti. Orgán, jehož působnost končí, tyto informace aktualizuje průběžně, a je-li třeba oznámit nové informace o řízení v oblasti dohledu, pravidelně každý měsíc. Orgán přebírající dohled může v řádně odůvodněných případech umožnit, aby oznámení bylo podáváno méně často. Pro účely článků 48 a 49 se řízením v oblasti dohledu rozumí řízení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu.
Před změnou působnosti spolupracuje orgán, jehož působnost končí, s orgánem přebírajícím dohled bez zbytečného odkladu po formálním zahájení jakéhokoli nového řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí.
2. Mění-li se působnost v oblasti dohledu, podnikne orgán, jehož působnost končí, kroky k ukončení jakéhokoli probíhajícího řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, přede dnem, kdy má dojít ke změně působnosti v oblasti dohledu.
3. Pokud není možné formálně zahájené řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, ukončit přede dnem, kdy dochází ke změně působnosti v oblasti dohledu, je orgánem příslušným k ukončení takového probíhajícího řízení v oblasti dohledu orgán, jehož působnost končí. Za tímto účelem si orgán, jehož působnost končí, ponechá veškeré příslušné pravomoci až do ukončení řízení v oblasti dohledu. Orgán, jehož působnost končí, dokončí dané probíhající řízení v oblasti dohledu v souladu s příslušnými právními předpisy na základě ponechaných pravomocí. Orgán, jehož působnost končí, informuje orgán přebírající dohled před tím, než přijme rozhodnutí v řízení v oblasti dohledu, které probíhalo před změnou působnosti. Orgánu přebírajícímu dohled poskytne kopii přijatého rozhodnutí a všechny relevantní dokumenty, které s rozhodnutím souvisejí.
4. Odchylně od odstavce 3 může ECB do jednoho měsíce poté, kdy obdrží informace nezbytné k dokončení svého hodnocení příslušného formálně zahájeného řízení v oblasti dohledu, po konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem rozhodnout, že přebírá dotčené řízení v oblasti dohledu. Pokud je z důvodů vnitrostátního práva rozhodnutí ECB vyžadováno před koncem období pro hodnocení řízení uvedeného v předchozí větě, poskytne vnitrostátní příslušný orgán ECB nezbytné informace a zejména upřesní časový rámec, v němž musí ECB rozhodnout, zda hodlá řízení převzít či nikoli. Pokud ECB řízení v oblasti dohledu převezme, oznámí své rozhodnutí převzít dané řízení v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a stranám. ECB ve svém rozhodnutí ECB uvede důsledky převzetí takového řízení v oblasti dohledu.
5. ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují, pokud se týká dokončení jakéhokoli probíhajícího řízení, a mohou si za tímto účelem vyměňovat veškeré relevantní informace.
6. Tento článek se nevztahuje na společná řízení.
KAPITOLA 3
Seznam dohlížených subjektů
Článek 49
Zveřejnění
1. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu a každé dohlížené skupiny, nad nimiž vykonává přímý dohled ECB, přičemž u příslušných dohlížených subjektů uvede také dohlíženou skupinu, do níž náleží, a konkrétní právní základ pro tento přímý dohled. V případě klasifikace subjektu jako významného na základě kritéria velikosti obsahuje seznam celkovou hodnotu aktiv dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny. ECB rovněž zveřejní název dohlížených subjektů, které ačkoli splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a byly by proto kvalifikovány jako významné, ECB přesto považuje za méně významné z důvodu zvláštních okolností podle hlavy 9 části IV, a ECB nad nimi proto nevykonává přímý dohled.
2. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu, nad nímž vykonává dohled vnitrostátní příslušný orgán, a název relevantního vnitrostátního příslušného orgánu.
3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se zveřejňují elektronicky a jsou přístupné na internetových stránkách ECB.
4. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se pravidelně aktualizují.
HLAVA 3
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ VELIKOSTI
Článek 50
Určení významu na základě velikosti
1. Zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné na základě kritéria velikost či nikoli, se určí s ohledem na celkovou hodnotu jejich aktiv.
2. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významné, je-li celková hodnota jejich aktiv vyšší než 30 miliard EUR (dále jen „práh velikosti“).
Článek 51
Základ pro určení, zda je dohlížený subjekt významný na základě velikosti či nikoli
1. Je-li dohlížený subjekt součástí dohlížené skupiny, celková hodnota jeho aktiv se určí na základě obezřetnostních konsolidovaných výkazů za dohlíženou skupinu ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Nelze-li celková aktiva určit na základě údajů uvedených v odstavci 1, určí se celková hodnota aktiv na základě poslední aktuální auditované konsolidované účetní závěrky vypracované v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12), a pokud tato účetní závěrka není k dispozici, na základě konsolidované roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
3. Pokud dohlížený subjekt není součástí dohlížené skupiny, celková hodnota aktiv se určí na základě obezřetnostních individuálních výkazů ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
4. Pokud celková aktiva nelze určit za použití údajů uvedených v odstavci 3, celková hodnota aktiv se určí na základě poslední aktuální auditované roční účetní závěrky vypracované v souladu s IFRS, které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002, a pokud tato roční závěrka není k dispozici, na základě roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
5. Je-li dohlížený subjekt pobočkou úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, celková hodnota jeho aktiv se určuje na základě statistických údajů vykazovaných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Článek 52
Základ pro určení významu na základě velikosti za zvláštních či výjimečných okolností
1. Dojde-li ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu k výjimečné zásadní změně okolností, které jsou relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, přezkoumá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Dojde-li k takové změně ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu, přezkoumá ECB, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Mezi výjimečnou zásadní změnu okolností, která je relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, se řadí jakákoli z těchto skutečností: a) sloučení dvou či více úvěrových institucí, b) prodej nebo převod zásadní obchodní divize, c) převod akcií úvěrové instituce, kdy tato instituce již není součástí dohlížené skupiny, jejíž součástí byla před prodejem, d) konečné rozhodnutí provést řádnou likvidaci dohlíženého subjektu (nebo skupiny), e) srovnatelné faktické situace.
2. Méně významný dohlížený subjekt a v případě méně významné dohlížené skupiny méně významný dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách uvedených v odstavci 1.
Významný dohlížený subjekt a v případě dohlížené skupiny dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje ECB o všech změnách uvedených v odstavci 1.
3. Odchylně od pravidla tří let uvedeného v čl. 47 odst. 1 až 3 a v případě výjimečných okolností včetně těch uvedených v odstavci 1 ECB po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány rozhodne, zda dotčené dohlížené subjekty jsou významné nebo méně významné, a určí datum, od něhož bude dohled vykonávat ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány.
Článek 53
Skupiny konsolidovaných podniků
1. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti sestává dohlížená skupina konsolidovaných podniků z podniků, které musí být konsolidovány pro obezřetnostní účely v souladu s právními předpisy Unie.
2. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti dohlížená skupina konsolidovaných podniků zahrnuje rovněž dceřiné společnosti a pobočky v nezúčastněných členských státech a třetích zemích.
Článek 54
Metoda konsolidace
Metodou konsolidace je metoda konsolidace použitelná v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
Článek 55
Metoda pro výpočet celkových aktiv
Pro účely určení významu úvěrové instituce na základě kritéria velikosti se „celková hodnota aktiv“ odvozuje z řádky „celková aktiva“ v rozvaze vypracované v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
HLAVA 4
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PRO HOSPODÁŘSTVÍ UNIE NEBO JAKÉHOKOLI ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU
Článek 56
Práh významu pro národní hospodářství
Dohlížený subjekt usazený v zúčastněném členském státě nebo dohlížená skupina, jejíž mateřský podnik je usazen v zúčastněném členském státě, se klasifikují jako významné na základě jejich důležitosti pro ekonomiku příslušného zúčastněného členského státu, pokud:
(práh významu pro národní ekonomiku)
a
A ≥ EUR 5 miliard,
přičemž
A
je celková hodnota aktiv určená v souladu s články 51 až 55 pro daný kalendářní rok a
B
je hrubý domácí produkt v tržních cenách, jak je definován v bodě 8.89 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (14) (ESA 2010) a zveřejněn Eurostatem na daný kalendářní rok.
Článek 57
Kritéria pro určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu
1. ECB zejména při posuzování toho, zda dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina jsou důležité pro ekonomiku Unie nebo zúčastněného členského státu z důvodů jiných než uvedených v článku 56, zohlední tato kritéria:
a)
význam dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny pro konkrétní ekonomické sektory Unie nebo zúčastněného členského státu;
b)
vzájemnou propojenost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny s ekonomikou Unie nebo zúčastněného členského státu;
c)
nahraditelnost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako účastníka trhu i poskytovatele služeb klientům;
d)
obchodní, strukturální a operační složitost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny.
2. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 58
Určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku kteréhokoli zúčastněného členského státu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB oznámit, že dohlížený subjekt považuje za významný ve vztahu ke své tuzemské ekonomice.
2. ECB posoudí oznámení vnitrostátního příslušného orgánu na základě kritérií uvedených v čl. 57 odst. 1.
3. Článek 57 se použije obdobně.
HLAVA 5
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PŘESHRANIČNÍ ČINNOSTI
Článek 59
Kritéria pro určení významu na základě významu přeshraniční činnosti dohlížené skupiny
1. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud mateřský podnik dohlížené skupiny zřídil dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi, ve více než jednom jiném zúčastněném členském státě.
2. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud celková hodnota jejích aktiv přesahuje 5 miliard EUR a:
a)
poměr jejích přeshraničních aktiv k celkovým aktivům je vyšší než 20 % nebo
b)
poměr jejích přeshraničních pasiv k celkovým pasivům je vyšší než 20 %.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 60
Přeshraniční aktiva a pasiva
1. „Přeshraničními aktivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových aktiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
2. „Přeshraničními pasivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových pasiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
HLAVA 6
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ ŽÁDOSTI O VEŘEJNOU FINANČNÍ POMOC Z ESM NEBO NA ZÁKLADĚ PŘIJETÍ TÉTO POMOCI
Článek 61
Žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo přijetí této pomoci
1. O přímou veřejnou finanční pomoc pro dohlížený subjekt je požádáno, pokud člen ESM podá žádost o poskytnutí finanční pomoci ze strany ESM tomuto subjektu v souladu s rozhodnutím přijatým Radou guvernérů ESM v souladu s článkem 19 Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability, pokud se týká přímé rekapitalizace úvěrové instituce, a s nástroji přijatými na základě tohoto rozhodnutí.
2. K přijetí přímé veřejné finanční pomoci ze strany úvěrové instituce dochází, když tuto finanční pomoc úvěrová instituce obdržela podle rozhodnutí a nástrojů uvedených v odstavci 1.
Článek 62
Povinnost vnitrostátních příslušných orgánů informovat ECB o možné žádosti méně významného dohlíženého subjektu o veřejnou finanční pomoc nebo o jejím přijetí ze strany tohoto subjektu
1. Aniž by byla dotčena povinnost informovat ECB o zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu vymezená v článku 96, vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB, jakmile se dozví o možné potřebě veřejné finanční pomoci pro méně významný dohlížený subjekt, jež by měla být poskytnuta na vnitrostátní úrovni nepřímo z ESM a/nebo ze strany ESM.
2. S výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů předloží vnitrostátní příslušný orgán své posouzení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu ke zvážení ECB před tím, než jej předloží ESM.
Článek 63
Začátek a konec přímého dohledu
1. Dohlížený subjekt, v jehož případě bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo který obdržel přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, se klasifikuje jako významný dohlížený subjekt ode dne, kdy bylo jeho jménem požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc.
2. ECB v rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2 stanoví den, kdy ECB převezme přímý dohled.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 64
Rozsah
Je-li požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc ve vztahu k dohlíženému subjektu, který je součástí dohlížené skupiny, klasifikují se jako významné všechny dohlížené subjekty, které jsou součástí dohlížené skupiny.
HLAVA 7
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ SKUTEČNOSTI, ŽE DOHLÍŽENÝ SUBJEKT JE JEDNOU ZE TŘÍ NEJVÝZNAMNĚJŠÍCH ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V ZÚČASTNĚNÉM ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 65
Kritéria pro určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě
1. Úvěrová instituce nebo dohlížená skupina se klasifikuje jako významná, je-li jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě.
2. Pro účely určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán zohlední velikost dohlíženého subjektu, resp. dohlížené skupiny určenou podle článků 50 až 55.
Článek 66
Přezkum
1. Ve vztahu ke každému zúčastněnému členskému státu ECB do 1. října každého kalendářního roku určí, zda by tři úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny s mateřským podnikem usazeným v takovém zúčastněném členském státě měly být klasifikovány jako významné dohlížené subjekty či nikoli.
2. Na žádost ECB vnitrostátní příslušné orgány ECB informují o třech nejvýznamnějších úvěrových institucích nebo dohlížených skupinách usazených v jejich příslušných zúčastněných členských státech do 1. října daného kalendářního roku. Vnitrostátní příslušné orgány určí tři nejvýznamnější úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny na základě kritérií uvedených v článcích 50 až 55.
3. Za každou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněných členských státech předloží relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil v jednotlivých případech, pokud úvěrová instituce nebo dohlížená skupina ještě není klasifikována jako významná.
Po přijetí informací uvedených v odstavci 2 provede ECB vlastní hodnocení. ECB může za tímto účelem relevantní vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby poskytl příslušné informace.
4. Pokud dne 1. října každého roku není jedna či více ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě klasifikována jako významný dohlížený subjekt, přijme ECB v souladu s hlavou 2 rozhodnutí ve vztahu ke kterékoli ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin, které nejsou klasifikovány jako významné.
5. Čl. 52 odst. 3 se uplatňují obdobně.
HLAVA 8
ROZHODNUTÍ ECB VYKONÁVAT PŘÍMÝ DOHLED NAD MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY PODLE ČL. 6 ODST. 5 PÍSM. B) NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 67
Kritéria pro rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB kdykoli na základě rozhodnutí ECB rozhodnout, že bude přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedeného v odstavci 1 ECB zohlední mimo jiné kterýkoli z těchto faktorů:
a)
zda je méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina blízko ke splnění jednoho z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
b)
vzájemnou propojenost méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny s jinými úvěrovými institucemi;
c)
zda dotčený méně významný dohlížený subjekt je či není dceřinou společností dohlíženého subjektu, který má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi a který zřídil jednu či více dceřiných společností, které jsou rovněž úvěrovými institucemi, nebo jednu či více poboček v zúčastněných členských státech, z nichž jedna či více jsou významné;
d)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nepostupoval podle pokynů ECB;
e)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nedodržuje akty uvedené v čl. 4 odst. 3 první pododstavec nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
f)
skutečnost, že méně významný dohlížený subjekt požádal nebo nepřímo přijal finanční pomoc z EFSF nebo ESM.
Článek 68
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. ECB na žádost vnitrostátního příslušného orgánu posoudí, zda je třeba v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán ve své žádosti: a) identifikuje méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, o které se vnitrostátní příslušný orgán domnívá, že by nad ní měla převzít přímý dohled ECB, a b) uvede, proč je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Spolu se svou žádostí předloží vnitrostátní příslušný orgán zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny.
4. Pokud ECB nesouhlasí s žádostí vnitrostátního příslušného orgánu, konzultuje s dotčeným vnitrostátním příslušným orgánem před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
5. Pokud ECB rozhodne, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
Článek 69
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě vlastní iniciativy ECB
1. ECB může vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby jí předložil zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny. ECB určí termín, do kterého by jí tato zpráva měla být předložena.
2. ECB konzultuje vnitrostátní příslušný orgán před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Dojde-li ECB k závěru, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
HLAVA 9
ZVLÁŠTNÍ OKOLNOSTI, KTERÉ MOHOU ODŮVODNIT KLASIFIKACI DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO, AČKOLI JSOU SPLNĚNA KRITÉRIA PRO JEHO KLASIFIKACI JAKO VÝZNAMNÉHO
Článek 70
Zvláštní okolnosti, které vedou ke klasifikaci významného dohlíženého subjektu jako méně významného
1. Zvláštní okolnosti ve smyslu druhého a pátého pododstavce čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu (dále jen „zvláštní okolnosti“) jsou dány, nastanou-li zvláštní a skutkové okolnosti, kvůli nimž je klasifikace subjektu jako významného nepřiměřená s ohledem na cíle a zásady nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a zejména s ohledem na nezbytnost zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Pojem „zvláštní okolnosti“ se vykládá úzce.
Článek 71
Posuzování výskytu zvláštních okolností
1. Zda jsou dány zvláštní okolnosti, které odůvodňují klasifikaci subjektu, který by jinak byl významným dohlíženým subjektem, jako méně významného, se určí v každém jednotlivém případě a konkrétně pro dotčený dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, nikoli však pro kategorie dohlížených subjektů.
2. Článek 40 se použije obdobně.
3. Články 44 až 46 a články 48 a 49 se použijí obdobně. ECB uvede v rozhodnutí ECB důvody, které ji vedly k závěru, že jsou zvláštní okolnosti dány.
Článek 72
Přezkum
1. ECB za podpory relevantních vnitrostátních příslušných orgánů alespoň jednou ročně přezkoumá, zda jsou ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež jsou klasifikovány jako méně významné z důvodu zvláštních okolností, i nadále zvláštní okolnosti dány.
2. Dotčený dohlížený subjekt poskytne veškeré informace a dokumenty, které si ECB vyžádá k provedení přezkumu uvedeného v odstavci 1.
3. Má-li ECB za to, že zvláštní okolnosti již nejsou dány, přijme rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu a které stanoví, že je klasifikován jako významný a že již nejsou dány zvláštní okolnosti.
4. Hlava 2 části IV se použije obdobně.
ČÁST V
SPOLEČNÁ ŘÍZENÍ
HLAVA 1
SPOLUPRÁCE PŘI ŽÁDOSTI O POVOLENÍ K PŘÍSTUPU K ČINNOSTI ÚVĚROVÉ INSTITUCE
Článek 73
Oznámení žádosti o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží žádost o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce, která má být usazena v zúčastněném členském státě, vyrozumí ECB o přijetí této žádosti do 15 pracovních dnů.
2. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o lhůtě, ve které musí být rozhodnutí o žádosti vydáno a oznámeno žadateli v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
3. Není-li žádost úplná, vnitrostátní příslušný orgán na základě své vlastní inciativy nebo na žádost ECB požádá žadatele o poskytnutí požadovaných dodatečných informací. Veškeré dodatečné informace, které vnitrostátní příslušný orgán obdrží, zašle ECB do 15 pracovních dnů ode dne, kdy je tento orgán přijal.
Článek 74
Posouzení žádostí ze strany vnitrostátních příslušných orgánů
Vnitrostátní příslušný orgán, ke kterému byla žádost podána, posoudí, zda žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech členského státu vnitrostátního příslušného orgánu.
Článek 75
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o zamítnutí žádosti
Vnitrostátní příslušné orgány zamítnou žádosti, které nesplňují podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, a zašlou kopii svého rozhodnutí ECB.
Článek 76
Návrhy rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce
1. Je-li vnitrostátní příslušný orgán přesvědčen, že žádost splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, vypracuje návrh rozhodnutí, v němž navrhuje, aby ECB žadateli udělila povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce (dále jen „návrh rozhodnutí o povolení“).
2. Vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby návrh rozhodnutí o povolení byl ECB a žadateli oznámen alespoň 20 pracovních dnů před koncem maximálního období pro posouzení, které stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy.
3. Vnitrostátní příslušný orgán může navrhovat, aby byla k návrhu rozhodnutí o povolení připojena doporučení, podmínky nebo omezení v souladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy. V těchto případech je za dodržování souladu s těmito podmínkami nebo omezeními zodpovědný vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 77
Posouzení žádostí ze strany ECB a jednání se žadateli
1. ECB posoudí žádost na základě podmínek pro vydání povolení uvedených v příslušných právních předpisech Unie. Má-li ECB za to, že tyto podmínky nejsou splněny, dá žadateli možnost, aby se v souladu s článkem 31 písemně vyjádřil ke skutečnostem a námitkám, které jsou relevantní pro toto posouzení.
2. Je-li jednání považováno za nezbytné a ve všech ostatních případech, které jsou řádně odůvodněny, může ECB prodloužit maximální lhůtu pro rozhodování o žádosti v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Prodloužení lhůty žadateli oznámí v souladu s článkem 35 tohoto nařízení.
Článek 78
Rozhodnutí ECB o žádostech
1. ECB rozhodne o návrhu rozhodnutí o povolení, který obdrží od vnitrostátního příslušného orgánu, do 10 pracovních dnů, pokud nerozhodne o prodloužení maximální lhůty v souladu s čl. 77 odst. 2. ECB může návrh rozhodnutí o povolení podpořit, a vyjádřit tak svůj souhlas s povolením, nebo k návrhu rozhodnutí o povolení předložit námitky.
2. ECB své rozhodnutí založí na posouzení žádosti, návrhu rozhodnutí o povolení a připomínkách poskytnutých žadatelem podle článku 77.
3. Nerozhodne-li ECB ve lhůtě uvedené v odstavci 1, považuje se návrh rozhodnutí o povolení vypracovaný příslušným vnitrostátním orgánem za přijatý.
4. ECB přijme rozhodnutí, kterým udělí povolení, pokud žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž je žadatel usazen.
5. Rozhodnutí, kterým se uděluje povolení, zahrnuje činnost žadatele jako úvěrové instituce ve smyslu příslušných vnitrostátních právních předpisů, aniž by byly dotčeny jakékoli dodatečné požadavky pro vydání povolení pro činnost, která nespočívá v přijímání vkladů či jiných splatných prostředků od veřejnosti a poskytování úvěrů na svůj vlastní účet, které vyplývají z příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 79
Postup při zániku povolení
Povolení zaniká v situacích uvedených v čl. 18 písm. a) směrnice 2013/36/EU, pokud tak stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy. Vnitrostátní příslušné orgány informují ECB o jednotlivých případech zániku povolení. ECB následně - poté, co uvědomí relevantní vnitrostátní příslušný orgán a dotčený dohlížený subjekt, - zveřejní zánik povolení v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE PŘI ODNĚTÍ POVOLENÍ
Článek 80
Návrh vnitrostátních příslušných orgánů na odnětí povolení
1. Má-li relevantní vnitrostátní příslušný orgán za to, že povolení úvěrové instituce by mělo být zcela nebo částečně odňato v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy, včetně odnětí na žádost úvěrové instituce, předloží ECB návrh rozhodnutí, v němž navrhne odnětí povolení (dále jen „návrh rozhodnutí o odnětí“) spolu se všemi příslušnými podpůrnými dokumenty.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v případě každého návrhu rozhodnutí o odnětí, které je významné pro vnitrostátní orgán příslušný pro řešení problémů úvěrových institucí (dále jen „vnitrostátní orgán pro řešení problémů“), koordinuje s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů.
Článek 81
Posouzení návrhu rozhodnutí o odnětí ze strany ECB
1. ECB bezodkladně posoudí návrh rozhodnutí o odnětí. Zejména zohlední naléhavé důvody, které uvede vnitrostátní příslušný orgán.
2. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
Článek 82
Posouzení z vlastní iniciativy ECB a konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Dozví-li se ECB o okolnostech, které mohou odůvodňovat odnětí povolení, ECB z vlastní iniciativy posoudí, zda by povolení mělo být odňato v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
2. ECB může kdykoli konzultovat relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, konzultuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je úvěrová instituce usazena, alespoň 25 pracovních dnů přede dnem, kdy zamýšlí učinit své rozhodnutí. V řádně odůvodněných naléhavých případech může být lhůta pro konzultaci zkrácena na pět pracovních dnů.
3. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány o všech připomínkách předložených úvěrovou institucí. Použije se právo úvěrové instituce být vyslechnuta ve smyslu článku 31.
4. Pokud se týká návrhu na odnětí povolení v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, koordinuje ECB s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů.
Článek 83
Rozhodnutí ECB o odnětí povolení
1. ECB bezodkladně přijme rozhodnutí o odnětí povolení. Při tom může přijmout nebo odmítnout příslušný návrh rozhodnutí o odnětí.
2. Při přijímání svého rozhodnutí ECB zohlední všechny tyto skutečnosti: a) své posouzení okolností, které odůvodňují odnětí; b) případný návrh rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o odnětí; c) konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, a pokud vnitrostátní příslušný orgán není vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů (spolu s vnitrostátním příslušným orgánem dále jen „vnitrostátní orgány“); d) všechny připomínky předložené úvěrovou institucí podle čl. 81 odst. 2 a čl. 82 odst. 3.
3. ECB přijme rozhodnutí rovněž v případech popsaných v článku 84, pokud relevantní vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky proti odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability.
Článek 84
Postup v případě možných opatření k řešení problémů přijatých vnitrostátními orgány
1. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů oznámí svou námitku vůči záměru ECB odejmout povolení, ECB a vnitrostátní orgán pro řešení problémů si dohodnou lhůtu, po kterou ECB nepřistoupí k odnětí povolení. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů s cílem dosáhnout dohody.
2. Po uplynutí dohodnuté lhůty ECB s ohledem na dosažený pokrok posoudí, zda hodlá přistoupit k odnětí povolení, nebo zda hodlá prodloužit dohodnutou lhůtu v souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB konzultuje jak s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, tak s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, není-li vnitrostátním příslušným orgánem. Vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o opatřeních přijatých těmito orgány a o svém posouzení důsledků odnětí.
3. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky vůči odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability, použije se článek 83.
HLAVA 3
SPOLUPRÁCE PŘI NABYTÍ KVALIFIKOVANÝCH ÚČASTÍ
Článek 85
Oznámení nabytí kvalifikované účasti vnitrostátním příslušným orgánům
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží oznámení o záměru nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci usazené v daném zúčastněném členském státě, toto oznámení oznámí ECB nejpozději pět pracovních dnů od potvrzení jeho přijetí v souladu s čl. 22 odst. 2. směrnice 2013/36/EU.
2. Pokud musí vnitrostátní příslušný orgán přerušit období pro posouzení z důvodu vyžádání dodatečných informací, oznámí tuto skutečnost ECB. Vnitrostátní příslušný orgán zašle veškeré takové dodatečné informace ECB do pěti pracovních dnů ode dne, kdy je obdržel.
3. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o datu, do kterého je třeba rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím kvalifikované účasti oznámit žadateli podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 86
Posouzení možných nabytí
1. Vnitrostátní příslušný orgán, kterému byl oznámen záměr nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci, posoudí, zda možné nabytí splňuje veškeré podmínky uvedené v příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisech. Po provedení tohoto posouzení vypracuje vnitrostátní příslušný orgán pro ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím.
2. Vnitrostátní příslušný orgán předloží ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím nejméně 15 pracovních dnů před uplynutím lhůty pro posouzení ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 87
Rozhodnutí ECB o nabytí
ECB rozhodne o souhlasu nebo nesouhlasu s nabytím na základě svého posouzení navrhovaného nabytí a návrhu rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
HLAVA 4
OZNÁMENÍ ROZHODNUTÍ O SPOLEČNÉM ŘÍZENÍ
Článek 88
Postupy pro oznamování rozhodnutí
1. ECB bez zbytečného odkladu v souladu s článkem 35 oznámí stranám tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
2. ECB bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
c)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
3. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí žadateli o vydání povolení tato rozhodnutí:
a)
návrh rozhodnutí o povolení;
b)
rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o zamítnutí žádosti o povolení, pokud žadatel nesplňuje podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech;
c)
rozhodnutí ECB o nesouhlasu s návrhem rozhodnutí o povolení uvedeným v písm. a);
d)
rozhodnutí ECB o povolení.
4. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu pro řešení problémů rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce.
5. ECB oznámí Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) každé rozhodnutí ECB o udělení nebo odnětí povolení působit jako úvěrová instituce a každý zánik povolení. ECB v oznámení uvede důvody pro přijetí rozhodnutí o odnětí povolení nebo důvody zániku povolení.
ČÁST VI
POSTUPY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY A POMOC ZE STRANY VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 89
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
ECB vykonává přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty v souladu s postupy vymezenými v části II, zejména pokud se týká úkolů a složení společných týmů dohledu.
Článek 90
Úloha vnitrostátních příslušných orgánů při pomoci ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán napomáhá ECB při plnění jejích úkolů za podmínek vymezených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení a vykonává zejména tyto činnosti:
a)
v souladu s článkem 91 předkládá ECB návrhy rozhodnutí týkajících se významných dohlížených subjektů usazených v jeho zúčastněném členském státě;
b)
napomáhá ECB při přípravě a provádění aktů souvisejících s plněním úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně pomoci při činnostech ověřování a každodenního posuzování stavu významného dohlíženého subjektu;
c)
napomáhá ECB při vynucování jejích rozhodnutí za případného použití pravomocí uvedených v třetím pododstavci čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Při poskytování pomoci ECB postupují vnitrostátní příslušné orgány ve vztahu k významným dohlíženým subjektům v souladu s pokyny ECB.
Článek 91
Návrhy rozhodnutí, které mají vypracovat vnitrostátní příslušné orgány pro účely uvážení ze strany ECB
1. V souladu s čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 7 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby tento orgán pro účely uvážení ze strany ECB vypracoval návrh rozhodnutí týkajícího se plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
V žádosti je stanovena lhůta pro zaslání návrhu rozhodnutí ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může návrh rozhodnutí týkajícího se významného dohlíženého subjektu ECB k uvážení předložit rovněž na základě své vlastní iniciativy prostřednictvím společného týmu dohledu.
Článek 92
Výměna informací
ECB a vnitrostátní příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vyměňují informace o významných dohlížených subjektech, existují-li závažné náznaky toho, že významné dohlížené subjekty nadále nejsou schopny plnit své závazky vůči svým věřitelům, a zejména zajišťovat bezpečnost majetkových hodnot, které jim byly svěřeny jejich vkladateli, nebo existují-li závažné náznaky toho, že došlo k výskytu okolností, které by mohly vést k závěru, že dotčená úvěrová instituce není schopna vyplatit vklady ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. i) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (15). ECB a vnitrostátní příslušné orgány tak učiní před přijetím rozhodnutí o tomto závěru.
HLAVA 2
SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA ZPŮSOBILOST A BEZÚHONNOST OSOB ODPOVĚDNÝCH ZA ŘÍZENÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ
Článek 93
Posouzení vhodnosti členů řídících orgánů významných dohlížených subjektů
1. S cílem zajistit, aby instituce zavedly spolehlivé systémy správy a řízení, a aniž by byly dotčeny příslušné unijní a vnitrostátní právní předpisy a část V, významný dohlížený subjekt vyrozumí relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách členů svých řídících orgánů v řídících funkcích a ve funkcích dohledu (dále jen „manažeři“) ve smyslu čl. 3 odst. 1 bod 7) a čl. 3 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, včetně opakovaného jmenování manažerů na další funkční období. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán bezodkladně oznámí ECB všechny tyto změny, přičemž uvede lhůtu, ve které musí být vydáno a oznámeno rozhodnutí v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
2. K posouzení vhodnosti manažerů významných dohlížených subjektů má ECB pravomoci v oblasti dohledu, které mají příslušné orgány na základě příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů.
Článek 94
Průběžný přezkum vhodnosti manažerů
1. Významný dohlížený subjekt informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení vhodnosti, nebo o všech dalších otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, bezodkladně, jakmile se dohlížený subjekt nebo příslušný manažer o těchto skutečnostech nebo otázkách dozví. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o všech nových skutečnostech nebo otázkách bezodkladně.
2. Na základě nových skutečností nebo otázek uvedených v odstavci 1 nebo pokud se ECB dozví o nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení příslušného manažera, nebo o jakýchkoli jiných otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, může ECB zahájit nové posouzení. ECB potom rozhodne o přijetí vhodného opatření v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy a o tomto opatření bezodkladně informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
HLAVA 3
OSTATNÍ POSTUPY PRO VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SUBJEKTY
Článek 95
Požadavky, oznámení či žádosti ze strany významných dohlížených subjektů
1. Aniž by byla dotčena konkrétní řízení zakotvená zejména v části V a jeho běžná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem, významný dohlížený subjekt zasílá ECB všechny své požadavky, oznámení či žádosti, které se týkají plnění úkolů svěřených ECB.
2. ECB dá takový požadavek, oznámení či žádost k dispozici relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a může požádat, aby vnitrostátní příslušný orgán vypracoval návrh rozhodnutí podle článku 91.
3. V případě podstatných změn v porovnání s povolením uděleným na základě původního požadavku, oznámení nebo žádosti významný dohlížený subjekt zašle ECB nový požadavek, oznámení či žádost v souladu s postupem uvedeným v odstavci 1.
ČÁST VII
POSTUPY PRO DOHLED NA MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY O PODSTATNÝCH ŘÍZENÍCH VNITROSTÁTNÍHO PŘÍSLUŠNÉHO ORGÁNU V OBLASTI DOHLEDU A O PODSTATNÝCH NÁVRZÍCH ROZHODNUTÍ V OBLASTI DOHLEDU
Článek 96
Zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu
Aniž by bylo dotčeno použití článku 62, informují vnitrostátní příslušné orgány ECB, pokud dojde k rychlému a podstatnému zhoršení stavu jakéhokoli méně významného dohlíženého subjektu, zejména pokud by toto zhoršení mohlo vést k žádosti o přímou či nepřímou finanční pomoc z ESM.
Článek 97
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytují vnitrostátní příslušné orgány ECB informace o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, jež se týkají méně významných dohlížených subjektů. ECB vymezí obecná kritéria, která stanoví, které informace je třeba oznámit pro konkrétní méně významné dohlížené subjekty; při tom zohlední zejména rizikový stav a možný dopad na tuzemský finanční systém dotčeného méně významného dohlíženého subjektu. Vnitrostátní příslušné orgány poskytnou tyto informace předem nebo v řádně odůvodněných naléhavých případech současně se zahájením řízení.
2. Mezi podstatná řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu uvedená v odstavci 1 se řadí:
a)
odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců, kteří převezmou řízení méně významných dohlížených subjektů, a
b)
postupy, které mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku může si ECB od vnitrostátních příslušných orgánů kdykoli vyžádat informace o plnění jejich úkolů ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům.
4. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku vyrozumí vnitrostátní příslušné orgány ze své vlastní iniciativy ECB o všech dalších řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu:
a)
která považují za podstatná nebo
b)
která mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
5. Požaduje-li ECB, aby vnitrostátní příslušný orgán dále posoudil určité aspekty podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, uvede ve své žádosti, o které aspekty se jedná. ECB a vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby druhá strana měla dostatek času na to, aby tento postup a jednotný mechanismus dohledu jako celek mohly účinně fungovat.
Článek 98
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných návrzích rozhodnutí v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zasílají vnitrostátní příslušné orgány ECB návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, která splňují kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 a která se týkají méně významných dohlížených subjektů, v jejichž případě se ECB na základě obecných kritérií, která ve vztahu k rizikovému stavu a možnému dopadu na tuzemský finanční systém ECB stanoví, domnívá, že by jí měly být informace sděleny.
2. S výhradou odstavce 1 by návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu měly být ECB zasílány před tím, než budou zaslány méně významným dohlíženým subjektům, pokud tato rozhodnutí:
a)
se týkají odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců; nebo
b)
mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků na informace uvedených v odstavcích 1 a 2 předávají vnitrostátní příslušné orgány ECB všechny další návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu:
a)
k nimž je třeba stanovisko ECB; nebo
b)
které mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušné orgány zašlou návrhy rozhodnutí, jež splňují kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, a jež se tedy považují za podstatné návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, ECB nejpozději 10 dnů před plánovaným dnem přijetí daného rozhodnutí. ECB k návrhu rozhodnutí zaujme stanovisko v přiměřené lhůtě před plánovaným přijetím daného rozhodnutí. V naléhavých případech vymezí relevantní vnitrostátní příslušný orgán přiměřenou lhůtu pro zaslání návrhu rozhodnutí, které splňuje kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, ECB.
HLAVA 2
NÁSLEDNÉ VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MÉNĚ VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
Článek 99
Obecná informační povinnost vnitrostátních příslušných orgánů vůči ECB
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a aniž by byla dotčena kapitola 1, může ECB vyžadovat, aby jí vnitrostátní příslušné orgány pravidelně informovaly o přijatých opatřeních a o plnění úkolů, jež mají vykonávat podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB každoročně informuje vnitrostátní příslušné orgány o kategoriích méně významných dohlížených subjektů a o povaze požadovaných informací.
2. Požadavky vymezenými v odstavci 1 není dotčeno právo ECB využít v případě méně významných dohlížených subjektů pravomocí uvedených v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 100
Četnost a rozsah zpráv, které vnitrostátní příslušné orgány předkládají ECB
Vnitrostátní příslušné orgány v souladu s požadavky ECB předkládají ECB výroční zprávu o méně významných dohlížených subjektech, méně významných dohlížených skupinách nebo o kategoriích méně významných dohlížených subjektů.
ČÁST VIII
SPOLUPRÁCE MEZI ECB, VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A VNITROSTÁTNÍMI POVEŘENÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH ÚKOLŮ A NÁSTROJŮ
HLAVA 1
DEFINICE MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 101
Obecná ustanovení
1. Pro účely této části se makroobezřetnostními nástroji rozumí kterýkoli z těchto nástrojů:
a)
kapitálové rezervy ve smyslu článku 130 až 142 směrnice 2013/36/EU;
b)
opatření pro úvěrové instituce s vnitrostátním povolením nebo dílčí soubor těchto úvěrových institucí podle článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
jakákoli jiná opatření, která v konkrétních případech vymezených v příslušných právních předpisech Unie přijmou vnitrostátní pověřené orgány nebo vnitrostátní příslušné orgány s cílem řešit systémová nebo makroobezřetnostní rizika a která jsou zakotvena a vztahují se na ně postupy vymezené v nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnici 2013/36/EU.
2. Makroobezřetnostní postupy uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nejsou řízeními ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu ve smyslu tohoto nařízení, aniž by tím byl dotčen článek 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká rozhodnutí určených jednotlivým dohlíženým subjektům.
Článek 102
Používání makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
ECB používá makroobezřetnostní nástroje uvedené v článku 101 v souladu s tímto nařízením a v souladu s čl. 5 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a pokud jsou makroobezřetnostní nástroje zakotveny ve směrnici, za předpokladu provedení této směrnice do vnitrostátního práva. Pokud vnitrostátní pověřený orgán nestanoví sazbu kapitálových rezerv, nezabraňuje to ECB, aby stanovila požadavek na kapitálové rezervy v souladu s tímto nařízením a čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
PROCESNÍ USTANOVENÍ PRO POUŽÍVÁNÍ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 103
Seznam vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů odpovědných za makroobezřetnostní nástroje
ECB shromažďuje od vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů zúčastněných členských států informace o totožnosti orgánů pověřených pro účely příslušných makroobezřetnostních nástrojů uvedených v článku 101, jakož i o makroobezřetnostních nástrojích, které tyto orgány mohou používat.
Článek 104
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů vnitrostátním příslušným orgánem nebo vnitrostátním pověřeným orgánem
1. V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán, který hodlá použít tyto nástroje, oznámí svůj záměr ECB deset pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán hodlají použít makroobezřetnostní nástroj, informují ECB co nejdříve o tom, že identifikovaly makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán předloží oznámení o záměru ECB.
3. Má-li ECB námitky proti zamýšlenému opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu, uvede ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán tyto důvody ECB řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
Článek 105
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
1. Pokud ECB hodlá v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze své vlastní iniciativy nebo na návrh vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik, úzce spolupracuje s vnitrostátními pověřenými orgány v dotčených členských státech, a zejména oznámí svůj záměr vnitrostátnímu pověřenému orgánu nebo vnitrostátnímu příslušnému orgánu 10 pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud ECB hodlá uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik na úrovni úvěrových institucí postupem podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU v případech konkrétně stanovených v právních předpisech Unie, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány nebo vnitrostátní pověřené orgány co nejdříve o tom, že identifikovala makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Má-li kterýkoli z dotčených vnitrostátních příslušných orgánů nebo vnitrostátních pověřených orgánů námitky proti zamýšlenému opatření ze strany ECB, oznámí ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru ECB. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. ECB tyto důvody řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
ČÁST IX
POSTUPY PRO ÚZKOU SPOLUPRÁCI
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 106
Postup pro navázání úzké spolupráce
ECB posoudí žádosti členských států mimo eurozónu o navázání úzké spolupráce v souladu s postupem vymezeným v rozhodnutí ECB/2014/5 (16).
Článek 107
Zásady platné po navázání úzké spolupráce
1. Ode dne, od něhož se uplatňuje rozhodnutí ECB podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, kterým se navazuje úzká spolupráce mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem členského státu mimo eurozónu, až do ukončení či přerušení této úzké spolupráce plní ECB v souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu úkoly uvedené v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve vztahu k dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v příslušném zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Byla-li navázána úzká spolupráce podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, mají ECB a vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci postavení srovnatelné s postavením vůči významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v členských státech eurozóny, přičemž je třeba zohlednit skutečnost, že ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci nemá ECB přímo použitelné pravomoci.
3. V souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci vydávat pokyny ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a pouze obecné pokyny ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a skupinám.
4. Úzká spolupráce skončí v den, kdy dojde ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU pro zúčastněný členský stát v úzké spolupráci v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU; od tohoto okamžiku se přestanou uplatňovat ustanovení této části.
Článek 108
Právní nástroje týkající se dohledu v souvislosti s úzkou spoluprací
1. Ve vztahu k úkolům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB udílet pokyny, uplatňovat požadavky nebo vydávat obecné zásady.
2. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci by ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo skupině měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, obrátí se na tento vnitrostátní příslušný orgán:
a)
ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují vydání rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k tomuto významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci, nebo
b)
ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu nebo méně významné dohlížené skupině s obecným pokynem nebo obecnými zásadami.
3. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán v úzké spolupráci by měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může se na tento vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán obrátit s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují uplatnění vyšších požadavků na kapitálové rezervy nebo uplatnění přísnějších opatření zaměřených na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik.
4. ECB v pokynu, požadavku nebo obecných zásadách upřesní příslušnou lhůtu pro přijetí opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu v úzké spolupráci, která nesmí být kratší než 48 hodin, ledaže by dřívější přijetí bylo nezbytné k zabránění nenapravitelné škody. Při stanovení této lhůty ECB zohlední správní a procesní právní předpisy, podle kterých musí relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci postupovat.
5. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby splnil pokyny, požadavky a obecné zásady ECB, přičemž o přijatých opatřeních bez zbytečného odkladu informuje ECB.
HLAVA 2
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K ČÁSTEM III, IV, V, VIII, X A XI
Článek 109
Jazykový režim a režim úzké spolupráce
Ustanovení článku 23 se uplatňují obdobně i v případě vnitrostátních příslušných orgánů v úzké spolupráci.
Článek 110
Posouzení významu úvěrové instituce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části IV o určování postavení dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin jako významných nebo méně významných se uplatňují obdobně v případě dohlížených subjektů a dohlížených skupin v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci v souladu s ustanoveními tohoto článku.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části IV mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám usazeným v jeho členském státě.
3. Pokud část IV stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
Článek 111
Společná řízení v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části V o společných řízeních se s výhradou ustanovení tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části V mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům usazeným v jeho členském státě. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zejména zajistí, aby ECB obdržela veškeré informace a dokumentaci nezbytnou pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pokud část V stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
4. Pokud část V stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán vypracuje návrh rozhodnutí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci předloží návrh rozhodnutí ECB a vyžádá si pokyny.
Článek 112
Makroobezřetnostní nástroje v režimu úzké spolupráce
Ustanovení části VIII o spolupráci mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
Článek 113
Správní sankce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části X o správních sankcích se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve spojení s částí X tohoto nařízení stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
3. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nebo část X tohoto nařízení stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán zašle rozhodnutí významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zahájí řízení s cílem přijmout opatření v zájmu zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené správní sankce pouze na základě pokynů ECB. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB o přijetí rozhodnutí.
Článek 114
Vyšetřovací pravomoci podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části XI, která se týkají spolupráce ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci využívá vyšetřovací pravomoci podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souladu s pokyny ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci poskytne ECB zjištění, která vyplývají z použití vyšetřovacích pravomocí podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby se pověřený zaměstnanec ECB mohl jako pozorovatel účastnit jakéhokoli šetření podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 3
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM
Článek 115
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci
1. Části II a VI se v souladu s ustanoveními tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby ECB obdržela všechny informace a oznámení od významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin a ve vztahu k nim, jež vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci sám obdržel a jež jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pro dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo významnou dohlíženou skupinou usazenou v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci se ustaví společný tým dohledu. Členové společného týmu dohledu jsou jmenováni v souladu s článkem 4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci jmenuje dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, aby v souladu s pokyny vydanými koordinátorem společného týmu dohledu jednal přímo ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby pověření zaměstnanci ECB byli zváni k účasti na kontrole na místě prováděné ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině. ECB může určit počet zaměstnanců ECB, kteří se budou účastnit jako pozorovatelé.
5. Pokud je mateřský podnik v kontextu konsolidovaného dohledu a kolegií orgánů dohledu usazen v členském státě eurozóny nebo zúčastněném členském státě mimo eurozónu, ECB jako příslušný orgán vykonává dohled na konsolidovaném základě a předsedá kolegiu orgánů dohledu. ECB vyzve relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci, aby jmenoval zaměstnance vnitrostátního příslušného orgánu jako pozorovatele. ECB může jednat pomocí pokynů udílených relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci.
Článek 116
Rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám
1. Aniž by byly dotčeny pravomoci vnitrostátních příslušných orgánů ve vztahu k úkolům, které nebyly na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijímá rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám ve svém členském státě jen na základě pokynů ECB. Pokyny ECB si může vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci rovněž vyžádat.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zpřístupní veškerá rozhodnutí ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině neprodleně ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB, pokud se týká: a) rozhodnutí, která přijímá ve své pravomoci ve vztahu k úkolům, které nebyly nařízením o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB; a b) rozhodnutí, která přijímá podle pokynů ECB, nebo jak je stanoveno v této části.
HLAVA 4
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM A MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SKUPINÁM
Článek 117
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty a méně významnými dohlíženými skupinami
1. Část VII se v souladu s následujícími ustanoveními uplatňuje obdobně ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pro účely zajištění konzistentnosti výsledků dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu může ECB vydávat obecné pokyny a obecné zásady a ukládat požadavky vnitrostátním příslušným orgánům v úzké spolupráci, kterými vyžaduje, aby tyto orgány přijaly rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům nebo méně významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci. Tyto obecné pokyny, obecné zásady nebo požadavky se mohou týkat skupin nebo kategorií úvěrových institucí.
3. ECB může rovněž vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci uložit požadavek na podrobnější vyhodnocení aspektů podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu ve smyslu čl. 6 odst. 7 písm. c) odrážka ii) nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
POSTUP PŘI NESOUHLASU ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU V ÚZKÉ SPOLUPRÁCI
Článek 118
Postup při nesouhlasu s návrhem rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Při dodržení požadavků v oblasti důvěrnosti podle právních předpisů Unie informuje ECB vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o konečném návrhu rozhodnutí Rady dohledu ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež se nachází v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s konečným návrhem rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení konečného návrhu rozhodnutí písemně oznámí důvody svého nesouhlasu Radě guvernérů.
3. Rada guvernérů o dané věci rozhodne do pěti pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení, přičemž plně zohlední uvedené důvody nesouhlasu, a své rozhodnutí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci písemně vysvětlí.
4. Zúčastněný členský stát v úzké spolupráci může ECB požádat o okamžité ukončení úzké spolupráce a nebude následným rozhodnutím Rady guvernérů vázán.
Článek 119
Postup při nesouhlasu s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o všech námitkách Rady guvernérů vůči úplnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s námitkou Rady guvernérů vůči konečnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení námitky Rady guvernérů písemně oznámí důvody svého nesouhlasu ECB.
3. Rada guvernérů do 30 dní od přijetí odůvodněného nesouhlasu předloží své písemné stanovisko k odůvodněnému nesouhlasu vyjádřenému vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a svou námitku potvrdí nebo ji vezme zpět, přičemž uvede své důvody. ECB o tom informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci.
4. V případě, že Rada guvernérů svou námitku potvrdí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci může do pěti dnů od okamžiku, kdy byl informován o tom, že Rada guvernérů svou námitku potvrdila, informovat ECB, že rozhodnutím přijatým v návaznosti na pozměněný původní konečný návrh rozhodnutí, vůči němuž má Rada guvernérů námitku, nebude vázán.
ECB poté s náležitým ohledem na účinnost dohledu zváží možné pozastavení nebo ukončení úzké spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a v tomto ohledu přijme rozhodnutí. ECB zohlední zejména faktory uvedené v čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
ČÁST X
SPRÁVNÍ SANKCE
HLAVA 1
DEFINICE A VZTAH K NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 2532/98 (17)
Článek 120
Definice správních sankcí
Pro účely této části se výrazem „správní sankce“ rozumí buď:
a)
správní peněžité sankce stanovené a ukládané na základě čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
pokuty a penále vymezené v článku 2 nařízení (ES) č. 2532/98 a ukládané na základě čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 121
Vztah k nařízení (ES) č. 2532/98
1. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu uplatňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení.
2. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu doplňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení procesní pravidla vymezená v nařízení (ES) č. 2532/98 a uplatňují se v souladu s články 25 a 26 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 122
Pravomoc ECB ukládat správní sankce podle čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB ukládá správní sankce ve smyslu čl. 120 písm. b), nejsou-li plněny povinnosti na základě nařízení nebo rozhodnutí ECB, která se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů nebo
b)
méně významných dohlížených subjektů, pokud příslušná nařízení nebo rozhodnutí ECB ukládají méně významným dohlíženým subjektům povinnosti vůči ECB.
HLAVA 2
PROCESNÍ PRAVIDLA PRO UKLÁDÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ S VÝJIMKOU PENÁLE DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY
Článek 123
Zřízení nezávislé vyšetřovací jednotky
1. ECB zřídí vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“), která se skládá z vyšetřujících úředníků jmenovaných ECB.
2. Vyšetřující úředníci se nesmějí účastnit na přímém či nepřímém dohledu nad příslušným dohlíženým subjektem, ani na vydávání povolení tomuto subjektu, a to již po dva roky před tím, než se stali vyšetřujícími úředníky.
3. Vyšetřující úředníci vykonávají své vyšetřovací funkce nezávisle na Radě dohledu i Radě guvernérů a neúčastní se jednání Rady dohledu a Rady guvernérů.
Článek 124
Postoupení údajných porušení vyšetřovací jednotce
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu za to, že existuje důvodné podezření, že:
a)
významný dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil příslušné přímo použitelné právní předpisy Unie ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil nařízení či rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu,
postoupí ECB záležitost vyšetřovací jednotce.
Článek 125
Pravomoci vyšetřovací jednotky
1. Pro účely vyšetřování údajných porušení ve smyslu článku 124 může vyšetřovací jednotka využít pravomoci, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Je-li vůči dotčenému dohlíženému subjektu v kontextu vyšetřování uplatněn požadavek na základě pravomocí, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, upřesní vyšetřovací jednotka předmět a účel vyšetřování.
3. Při plnění svých úkolů má vyšetřovací jednotka přístup ke všem dokumentům a informacím, které během své činnosti v oblasti dohledu shromáždila ECB, případně relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 126
Procesní práva
1. Po skončení vyšetřování a před tím, než je předloha konečného návrhu rozhodnutí vypracována a předložena Radě dohledu, vyšetřovací jednotka písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o zjištěních provedeného vyšetřování a o námitkách vznesených vůči těmto zjištěním.
2. V oznámení podle odstavce 1 vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt informuje o právu předložit vyšetřovací jednotce písemná podání týkající se skutkových závěrů a námitek, které byly proti tomuto subjektu vzneseny a které jsou v tomto oznámení uvedeny, včetně jednotlivých ustanovení, jež byla údajně porušena, a stanoví přiměřenou lhůtu pro přijetí těchto podání. ECB není povinna zohlednit písemná podání, která přijala po uplynutí lhůty stanovené vyšetřovací jednotkou.
3. V návaznosti na oznámení ve smyslu odstavce 1 může vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt rovněž pozvat na ústní jednání. Strany, které jsou vyšetřovány, mohou být na jednání zastoupeny právníkem nebo jinými kvalifikovanými osobami nebo jim může právník nebo tyto osoby pomáhat. Ústní jednání nejsou veřejná.
4. Právo dohlíženého subjektu, který je vyšetřován, na přístup do spisu vyšetřovací jednotky je vymezeno v souladu s článkem 32.
Článek 127
Přezkum spisu Radou dohledu
1. Má-li vyšetřovací jednotka za to, že dohlíženému subjektu by měla být uložena správní sankce, vyšetřovací jednotka předloží předlohu konečného návrhu rozhodnutí Radě dohledu, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, a uvede správní sankci, která má být uložena. Vyšetřovací jednotka rovněž předloží vyšetřovací spis Radě dohledu.
2. Vyšetřovací jednotka svou předlohu konečného návrhu rozhodnutí založí pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
3. Má-li Rada dohledu za to, že spis předložený vyšetřovací jednotkou je neúplný, může spis vyšetřovací jednotce vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace. Článek 125 se uplatňuje přiměřeně.
4. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, pokud se týká jednoho či více porušení a skutkového základu tohoto rozhodnutí, přijme konečný návrh rozhodnutí navrhovaný vyšetřovací jednotkou, pokud se týká porušení, v jejichž případě souhlasí s tím, že k nim došlo. V rozsahu, v němž Rada dohledu s předlohou nesouhlasí, bude přijato rozhodnutí podle příslušných ustanovení tohoto článku.
5. Má-li Rada dohledu na základě úplného spisu za to, že skutečnosti popsané v předloze konečného návrhu rozhodnutí ve smyslu článku 1 zřejmě nepředstavují dostatečný důkaz porušení ve smyslu článku 124, může přijmout konečný návrh rozhodnutí, kterým se případ uzavře.
6. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, avšak nesouhlasí s navrhovaným doporučením týkajícím se správních sankcí, přijme konečný návrh rozhodnutí, v němž uvede správní sankce, které považuje za přiměřené.
7. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky, avšak dojde k závěru, že dohlížený subjekt se dopustil jiného porušení nebo že návrh vyšetřovací jednotky vychází z jiných skutečností, písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o svých zjištěních a o námitkách, které byly vůči dotčenému dohlíženému subjektu uplatněny. Čl. 126 odst. 2 až 4 se pro Radu dohledu uplatňuje přiměřeně.
8. Rada dohledu vypracuje konečný návrh rozhodnutí, který stanoví, zda se dotčený dohlížený subjekt dopustil porušení či nikoli, a uvede správní sankce, které mají být případně uloženy.
9. Konečný návrh rozhodnutí, který byl přijat Radou dohledu a který bude předložen Radě guvernérů, je založen pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
Článek 128
Definice celkového ročního obratu pro účely stanovení horní hranice pro uložení správní peněžité sankce
Celkovým ročním obratem ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se rozumí roční obrat dohlíženého subjektu ve smyslu článku 67 směrnice 2013/36/EU podle poslední aktuální dostupné roční účetní závěrky tohoto dohlíženého subjektu. Pokud dohlížený subjekt, který se dopustil porušení, patří do dohlížené skupiny, je relevantním celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z poslední aktuální dostupné konsolidované roční účetní závěrky dohlížené skupiny.
HLAVA 3
PENÁLE
Článek 129
Procesní pravidla platná pro penále
1. V případě pokračujícího porušování nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu může ECB uložit penále s cílem přimět dotčené osoby k plnění nařízení nebo rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB uplatňuje procesní pravidla v článku 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a hlavu 2 části III tohoto nařízení.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se vypočítává za každý den porušení, dokud dotčená osoba nesplní dané nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
3. Horní hranice penále je stanovena v nařízení (ES) č. 2532/98. Příslušné období začne běžet v den stanovený v rozhodnutí o uložení penále. Dnem stanoveným v rozhodnutí může být nejdříve den, kdy je dotčená osoba písemně vyrozuměna o důvodech ECB pro uložení penále.
4. Penále lze uložit po dobu, která nepřesahuje šest měsíců ode dne stanoveného v rozhodnutí ve smyslu odstavce 3.
HLAVA 4
LHŮTY
Článek 130
Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB ukládat správní sankce dohlíženým subjektům se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet v den, kdy došlo k porušení. V případě trvajících nebo opakujících se porušení začne promlčecí doba běžet v den, kdy porušení zanikne.
2. Promlčecí dobu pro ukládání správních peněžitých pokut přerušuje jakýkoli úkon ECB pro účely vyšetřování nebo řízení, pokud se týká porušení podle článku 124. Promlčecí doba se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je úkon oznámen dotčenému dohlíženému subjektu.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba. Promlčecí doba však uplyne nejpozději v den, kdy uběhne období v délce trvání dvou promlčecích dob, aniž by ECB uložila správní sankci. Toto období se prodlužuje o dobu, po kterou dochází ke stavení promlčecí doby v souladu s odstavcem 5.
4. Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí se staví po dobu, po kterou je rozhodnutí Rady guvernérů ECB předmětem přezkumu před správní revizní komisí nebo odvolacího řízení před Soudním dvorem.
5. Promlčecí doba se rovněž staví po dobu trvání trestního řízení vedeného vůči dohlíženému subjektu v souvislosti se stejnými skutečnostmi.
Článek 131
Promlčecí doba pro vymáhání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB vynutit rozhodnutí přijaté podle čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet ode dne přijetí daného rozhodnutí.
2. Promlčecí dobu pro vymáhání správních sankcí přerušuje jakýkoli úkon ECB určený k vynucení platby nebo platebních podmínek dotčené správní sankce.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba.
4. Promlčecí doba pro vynucení správních sankcí se přerušuje po dobu:
a)
lhůty pro zaplacení;
b)
po kterou je vynucení platby přerušeno na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB, nebo Soudního dvora.
HLAVA 5
ZVEŘEJŇOVÁNÍ ROZHODNUTÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 132
Zveřejňování rozhodnutí o správních sankcích
1. ECB na svých internetových stránkách bez zbytečného odkladu a poté, co bylo rozhodnutí oznámeno dotčenému dohlíženému subjektu, zveřejní každé rozhodnutí o uložení správní sankce ve smyslu článku 120 dohlíženému subjektu v zúčastněném členském státě včetně informace o druhu a povaze porušení a totožnosti dotčeného dohlíženého subjektu, ledaže by zveřejnění tímto způsobem:
a)
ohrožovalo stabilitu finančních trhů nebo probíhající trestní vyšetřování, nebo
b)
pokud to lze zjistit, způsobilo dotčenému dohlíženému subjektu nepřiměřenou škodu.
Za těchto okolností se rozhodnutí o správních sankcích zveřejňují anonymně. Je-li pravděpodobné, že tyto okolnosti v přiměřené lhůtě zaniknou, lze zveřejnění na základě tohoto odstavce eventuálně po tuto dobu odložit.
2. Bylo-li podáno odvolání proti rozhodnutí podle odstavce 1 k Soudnímu dvoru, ECB bez zbytečného odkladu na svých úředních internetových stránkách rovněž zveřejní informace o stavu předmětného odvolání a jeho výsledek.
3. ECB zajistí, aby informace zveřejněné podle odstavců 1 a 2 byly na jejích úředních internetových stránkách po dobu alespoň pěti let.
Článek 133
Informování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA)
S výhradou požadavků na služební tajemství ve smyslu článku 27 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB informuje EBA o všech správních sankcích ve smyslu článku 120, které byly dohlíženému subjektu uloženy v členském státě eurozóny, včetně všech odvolání proti těmto sankcím a jejich výsledků.
HLAVA 6
SPOLUPRÁCE ECB S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY PODLE ČL. 18 ODST. 5 NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 134
Významné dohlížené subjekty
1. Vnitrostátní příslušný orgán ve vztahu k významným dohlíženým subjektům zahájí řízení pouze na žádost ECB, pokud je to nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, s cílem přijmout opatření k zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené sankce v případech, na které se nevztahuje čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto případy zahrnují uplatňování:
a)
nepeněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie ze strany právnických nebo fyzických osob, jakož i všech peněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie za strany fyzických osob;
b)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí v případě porušení vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné směrnice Unie, ze strany právnických nebo fyzických osob;
c)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí, které mají být uloženy v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které svěřují určité pravomoci vnitrostátním příslušným orgánům v členských státech eurozóny, jež nejsou příslušnými právními předpisy Unie v současné době vyžadovány.
Ustanoveními tohoto odstavce není dotčena možnost vnitrostátního příslušného orgánu zahájit řízení z vlastní iniciativy, pokud se týká uplatňování vnitrostátních právních předpisů ve vztahu k úkolům, které nebyly svěřeny ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB vyzvat, aby jej požádala o zahájení řízení v případech uvedených v odstavci 1.
3. Vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu vyrozumí ECB o ukončení řízení o uložení sankce, které bylo zahájeno na žádost ECB v souladu s odstavcem 1. ECB je zejména informována o případných uložených sankcích.
Článek 135
Oznamování ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům
Relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB pravidelně informuje o všech správních sankcích uložených méně významným dohlíženým subjektům v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu.
HLAVA 7
TRESTNÉ ČINY
Článek 136
Důkazy o skutečnostech, které by mohly případně zakládat trestný čin
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu důvod domnívat se, že mohlo dojít ke spáchání trestného činu, požádá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, aby věc postoupil příslušným orgánům za účelem vyšetřování a případného trestního stíhání v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 8
VÝNOS ZE SANKCÍ
Článek 137
Výnos ze sankcí
Výnos ze správních sankcí, které ECB uložila na základě čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, je majetkem ECB.
ČÁST XI
PŘÍSTUP K INFORMACÍM, VYKAZOVÁNÍ, ŠETŘENÍ A KONTROLY NA MÍSTĚ
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 138
Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány, pokud se týká pravomocí ve smyslu článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Ustanovení zakotvená v této části platí pro významné dohlížené subjekty. Platí rovněž pro méně významné dohlížené subjekty, pokud ECB v souladu s čl. 6 odst. 5 písm. d) nařízení o jednotném mechanismu dohledu rozhodne, že ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu využije pravomoci uvedené v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tím však není dotčena pravomoc vnitrostátních příslušných orgánů vykonávat přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE V PŘÍPADĚ ŽÁDOSTÍ O INFORMACE
Článek 139
Ad-hoc žádosti o informace podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a s výhradou příslušných právních předpisů Unie a v souladu s těmito předpisy může ECB od právnických nebo fyzických osob ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení vyžadovat, aby poskytly veškeré informace, které jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. ECB vymezí požadované informace a přiměřenou lhůtu, ve které mají být poskytnuty ECB.
2. Před tím, než si vyžádá informace v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, ECB nejprve zohlední informace, které již mají k dispozici vnitrostátní příslušné orgány.
3. ECB poskytne relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu kopii jakékoli informace, kterou obdržela od právnické nebo fyzické osoby, které byla žádost o informace určena.
HLAVA 3
VYKAZOVÁNÍ
Článek 140
Úkoly týkající se vykazování v oblasti dohledu příslušným orgánům
1. ECB odpovídá za zajištění souladu s příslušnými právními předpisy Unie, které úvěrovým institucím ukládají požadavky v oblasti vykazování příslušným orgánům.
2. Za tímto účelem má ECB ve vztahu k významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování v oblasti dohledu. Vnitrostátní příslušné orgány mají ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování příslušným orgánům.
3. Bez ohledu na odstavec 2 a není-li stanoveno jinak, dohlížený subjekt svému relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu sděluje informace, které mají být pravidelně vykazovány v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Není-li výslovně stanoveno jinak, všechny informace vykázané dohlíženými subjekty se předkládají vnitrostátním příslušným orgánům. Tyto orgány provedou úvodní kontroly údajů a informace dají k dispozici ECB.
4. ECB uspořádá postupy týkající se shromažďování a přezkumu kvality údajů vykazovaných dohlíženými subjekty s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a prováděcími technickými standardy EBA.
Článek 141
Žádosti o informace v opakovaných intervalech podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zejména s pravomocí ECB vyžadovat pro účely dohledu a pro související statistické účely informace, které mají být poskytovány v opakovaných intervalech a v konkrétních formátech, a s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, může ECB od dohlížených subjektů vyžadovat, aby vykazovaly další informace v oblasti dohledu, kdykoli jsou tyto informace pro ECB nezbytné k plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. S výhradou podmínek vymezených v příslušných právních předpisech Unie ECB může stanovit zejména kategorie informací, které mají být vykazovány, jakož i postupy, formáty, četnost a lhůty týkající se dotčených informací.
2. Pokud ECB vyžaduje, aby právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu poskytovaly informace v opakovaných intervalech, použijí se přiměřeně čl. 140 odst. 3 a 4 tohoto nařízení.
HLAVA 4
SPOLUPRÁCE V OBLASTI OBECNÝCH ŠETŘENÍ
Článek 142
Zahájení obecného šetření na základě článku 11 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB provádí šetření jakékoli právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě rozhodnutí ECB. V tomto rozhodnutí se vymezí všechny tyto skutečnosti:
a)
právní základ a účel rozhodnutí;
b)
záměr vykonat pravomoci vymezené v čl. 11 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
c)
skutečnost, že jakékoli bránění šetření ze strany vyšetřované osoby představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
KONTROLY NA MÍSTĚ
Článek 143
Rozhodnutí ECB provést kontrolu na místě podle článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Na základě článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB za účelem plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, ustanoví týmy pro provádění kontrol na místě, jak je uvedeno v článku 144, s cílem provést všechny nezbytné kontroly na místě v prostorách právnické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Aniž by byl dotčen článek 142 a podle čl. 12 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu jsou kontroly na místě prováděny na základě rozhodnutí ECB, které stanoví alespoň tyto skutečnosti:
a)
předmět a účel kontroly na místě a
b)
skutečnost, že jakékoli bránění kontrole na místě ze strany právnické osoby, která kontrole na místě podléhá, představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
3. Je-li kontrola na místě prováděna v návaznosti na šetření vedené na základě rozhodnutí ECB ve smyslu článku 142 a za předpokladu, že kontrola na místě má tentýž účel a rozsah jako šetření, úředníkům a jiným osobám pověřeným ECB a vnitrostátním příslušným orgánem bude umožněn přístup do obchodních prostor a na pozemky právnické osoby, která podléhá šetření na základě téhož rozhodnutí v souladu s čl. 12 odst. 2 a 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 13 uvedeného nařízení.
Článek 144
Ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě
1. ECB je pověřena ustavením a složením týmů pro provádění kontrol na místě se zapojením vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro provádění kontrol na místě z řad zaměstnanců ECB a vnitrostátního příslušného orgánu.
3. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti s týmy pro provádění kontrol na místě.
Článek 145
Postup pro provádění kontroly na místě a oznámení této kontroly
1. ECB oznámí právnické osobě, která podléhá kontrole na místě, rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 143 odst. 2, jakož i totožnost členů týmu pro provádění kontroly na místě alespoň pět pracovních dnů před zahájením kontroly na místě. ECB o této kontrole vyrozumí rovněž vnitrostátní příslušný orgán členského státu, kde má být kontrola na místě prováděna, alespoň jeden týden před tím, než vyrozumí právnickou osobu, která podléhá kontrole na místě.
2. Je-li to třeba k řádnému provedení a účinnosti kontroly, může ECB provést kontrolu na místě, aniž by dotčený subjekt předem vyrozuměla. Vnitrostátní příslušný orgán bude vyrozuměn co nejdříve před zahájením této kontroly na místě.
Článek 146
Provádění kontrol na místě
1. Ti, kdo provádějí kontrolu na místě, se řídí pokyny vedoucího týmu pro provádění kontroly na místě.
2. Je-li subjekt, který podléhá kontrole na místě, významným dohlíženým subjektem, odpovídá vedoucí týmu pro provádění kontroly na místě za koordinaci mezi týmem pro provádění kontroly na místě a společným týmem dohledu, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem.
ČÁST XII
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 147
Zahájení přímého dohledu ze strany ECB, když ECB poprvé převezme své úkoly
1. Alespoň dva měsíce přede dnem 4. listopadu 2014 zašle ECB každému dohlíženému subjektu, v jehož případě přebírá úkoly, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, rozhodnutí, v němž potvrzuje, že tento subjekt je významným dohlíženým subjektem. V případě subjektů, které jsou členy významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány. Tato rozhodnutí nabývají účinnosti dnem 4. listopadu 2014.
2. Bez ohledu na odstavec 1, pokud ECB započne s plněním úkolů, které jí byly svěřeny, přede dnem 4. listopadu 2014, zašle rozhodnutí dotčenému subjektu a relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, nabývá toto rozhodnutí účinnosti oznámením. Relevantní vnitrostátní příslušné orgány budou o záměru vydat takové rozhodnutí předem vyrozuměny co možná nejdříve.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavce 1 poskytne ECB příslušnému dohlíženému subjektu možnost činit písemná podání.
Článek 148
Vymezení formátu zprávy o historii v oblasti dohledu a rizikovém profilu, kterou vnitrostátní příslušné orgány poskytují ECB
1. Vnitrostátní příslušné orgány nejpozději do 4. srpna 2014 ECB sdělí totožnost úvěrových institucí, kterým vydaly povolení, a předloží jí zprávu o těchto úvěrových institucích ve formátu stanoveném ECB.
2. Pokud ECB bez ohledu na odstavec 1 započne plnit úkoly, které jí byly svěřeny, před 4. listopadem 2014, může vnitrostátní příslušné orgány požádat, aby v přiměřené lhůtě, která bude uvedena v žádosti, ECB sdělily totožnost příslušných úvěrových institucí a aby jí předložily zprávu ve formátu stanoveném ECB.
Článek 149
Kontinuita stávajících řízení
1. Nerozhodne-li ECB jinak, pokud vnitrostátní příslušný orgán zahájil řízení v oblasti dohledu, pro které na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu převezme působnost ECB, a to přede dnem 4. listopadu 2014, použijí se postupy vymezené v článku 48.
2. Odchylně od článku 48 se tento článek vztahuje na společná řízení.
Článek 150
Rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány
Aniž by byl dotčen výkon pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, zůstávají rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány přede dnem 4. listopadu 2014 nedotčena.
Článek 151
Členské státy, jejichž měnou se stane euro
1. Dojde-li v případě členského státu v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU, použijí se články 148 až 150 s výhradou odstavce 2 přiměřeně ve vztahu k řízením v oblasti dohledu zahájeným či rozhodnutím přijatým vnitrostátním příslušným orgánem tohoto členského státu.
2. Odkaz na den 4. listopadu 2014 v článcích 149 a 150 se považuje za odkaz na den, kdy příslušný členský stát přijme euro.
Článek 152
Kontinuita stávajících ujednání
Veškerá stávající ujednání o spolupráci s jinými orgány, která vnitrostátní příslušný orgán uzavře před 4. listopadem 2014 a která se alespoň částečně týkají úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují i nadále. ECB může rozhodnout, že se na těchto stávajících ujednáních o spolupráci bude účastnit v souladu s postupem použitelným pro daná ujednání nebo že zavede nová ujednání o spolupráci s třetími stranami, pokud se týká úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. Vnitrostátní orgán dohledu i nadále postupuje podle stávajících ujednání o spolupráci, pouze pokud nebyla nahrazena ujednáními o spolupráci s ECB. Je-li to nezbytné pro provedení stávajících ujednání o spolupráci, odpovídá vnitrostátní příslušný orgán za pomoc ECB, zejména tím, že vykonává svá práva a plní své povinnosti na základě ujednání ve spolupráci s ECB.
Článek 153
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. dubna 2014.
EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 468/2014
av den 16 april 2014
om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM])
(ECB/2014/17)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 127.6 och 132,
med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 34,
med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), särskilt artiklarna 4.3, 6 och 33.2,
med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (2),
med beaktande av det offentliga samråd och den analys som har utförts i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) nr 1024/2013,
med beaktande av förslaget från tillsynsnämnden och i samråd med de nationella behöriga myndigheterna, och
av följande skäl:
(1)
Genom förordning (EU) nr 1024/2013 (nedan kallad SSM-förordningen) inrättas den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella behöriga myndigheterna i de deltagande medlemsstaterna.
(2)
Inom ramen för artikel 6 i SSM-förordningen ska ECB ha exklusiv behörighet att utföra de mikrotillsynsuppgifter som banken tilldelas genom artikel 4 i samma förordning när det gäller kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna. ECB ska vara ansvarigt för att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt samt utöva tillsyn över systemets sätt att fungera på grundval av det ansvar och de förfaranden som anges i artikel 6 i SSM-förordningen.
(3)
Om så är lämpligt ska nationella behöriga myndigheter, utan att det påverkar ECB:s ansvar och ansvarsutkrävande för de uppgifter som den tilldelas genom SSM-förordningen, ansvara för att bistå ECB enligt de villkor som anges i SSM-förordningen samt i denna förordning, med förberedelser och genomförande av alla akter som rör de uppgifter i artikel 4 i SSM-förordningen som rör alla kreditinstitut, inbegripet bistånd vid kontrollverksamhet. I detta syfte bör de nationella behöriga myndigheterna följa de instruktioner som ECB ger vi utförandet av de uppgifter som nämns i artikel 4 i SSM-förordningen.
(4)
ECB, de nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna måste utföra makrotillsynsuppgifterna enligt artikel 5 i SSM-förordningen samt följa de samordningsförfaranden som fastställs där, i denna förordning samt i tillämplig unionsrätt, utan att detta påverkar Eurosystemets och Europeiska systemrisknämndens roll.
(5)
Inom den gemensamma tillsynsmekanismen fördelas ECB:s och de nationella behöriga myndigheternas respektive tillsynsansvar utifrån hur betydande de enheter är som faller inom den gemensamma tillsynsmekanismens tillämpningsområde. I denna förordning fastställs i synnerhet den specifika metoden för att bedöma deras betydelse, i enlighet med kraven i artikel 6.7 i SSM-förordningen. ECB har direkt tillsynsbehörighet för kreditinstitut, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna samt filialer i de deltagande medlemsstaterna till betydande kreditinstitut som är etablerade i de icke-deltagande medlemsstaterna. De nationella behöriga myndigheterna är ansvariga för den direkta tillsynen över de enheter som är mindre betydande, utan att detta påverkar ECB:s befogenhet att i specifika fall besluta om den direkta tillsynen över sådana enheter i de fall då detta är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av tillsynsstandarder.
(6)
Med hänsyn till unionsrättens senaste utveckling i fråga om sanktioner och Europadomstolens rättspraxis när det gäller principen om att man ska skilja mellan en utredning och den beslutsfattande fasen kommer ECB att inrätta en oberoende utredningsenhet som på egen hand ska utreda överträdelser av tillsynsbestämmelser och tillsynsbeslut.
(7)
I artikel 6.7 i SSM-förordningen fastställs att ECB i samråd med nationella behöriga myndigheter och på grundval av ett förslag från tillsynsnämnden ska anta och offentliggöra en ram för att organisera de praktiska formerna för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen.
(8)
Enligt artikel 33.2 i SSM-förordningen ska ECB genom förordningar och beslut offentliggöra de närmare operativa arrangemangen för genomförandet av de uppgifter som den tilldelas genom den förordningen. Den här förordningen innehåller tillämpningsföreskrifter för artikel 33.2 om samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen.
(9)
Som ett resultat av detta vidareutvecklar och specificerar denna förordning de förfaranden som i SSM-förordningen fastställs för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen samt, om lämpligt, med de nationella utsedda myndigheterna, och säkerställer därigenom att tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt.
(10)
ECB lägger stor vikt vid den samlade bedömningen av kreditinstitut, inbegripet den bedömning av balansräkningen som banken måste utföra innan den påbörjar sina uppgifter. Detta omfattar varje medlemsstat som ansluter sig till euroområdet och därigenom ansluter sig till den gemensamma tillsynsmekanismen efter den dag då tillsynen inleds enligt artikel 33.2 i SSM-förordningen.
(11)
För att den gemensamma tillsynsmekanismen ska fungera smidigt måste ECB och de nationella behöriga myndigheterna samarbeta fullt ut samt utbyta all information som kan påverka deras respektive uppgifter, i synnerhet all information som de nationella behöriga myndigheterna använder sig av när det gäller förfaranden som kan påverka säkerheten och sundheten för en enhet som står under tillsyn eller förfaranden som samverkar med tillsynsförfaranden för sådana enheter.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
DEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte och mål
1. I denna förordning fastställs regler för följande:
a)
Den ram som avses i artikel 6.7 i SSM-förordningen, dvs. en ram för att organisera de praktiska formerna för genomförandet av artikel 6 i SSM-förordningen som rör samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen, så att den omfattar:
i)
Den specifika metoden för att bedöma och granska om en enhet som står under tillsyn ska klassificeras som betydande eller mindre betydande enligt de kriterier som fastställs i artikel 6.4 i SSM-förordningen samt de arrangemang som följer av denna bedömning.
ii)
Fastställande av förfarandena, inbegripet tidsramar, även när det gäller de nationella behöriga myndigheternas möjlighet att utarbeta utkast till beslut för ECB:s övervägande, för förbindelsen mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna vad gäller tillsyn över betydande enheter som står under tillsyn.
iii)
Fastställande av förfarandena, inbegripet tidsramar, för förbindelserna mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna vad gäller tillsynen över mindre betydande enheter som står under tillsyn. Sådana förfaranden ska i synnerhet medföra en skyldighet för de nationella behöriga myndigheterna att, beroende på de fall som fastställs i denna förordning,
-
anmäla alla väsentliga tillsynsförfaranden till ECB,
-
på ECB:s begäran göra en ytterligare bedömning av förfarandets specifika aspekter,
-
till ECB översända utkast till väsentliga tillsynsbeslut så att ECB kan framföra sina synpunkter.
b)
Samarbete och informationsutbyte mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen när det gäller förfaranden som avser betydande enheter som står under tillsyn och mindre betydande enheter som står under tillsyn, inbegripet gemensamma förfaranden för tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut, återkallande av sådana tillstånd samt bedömning av förvärv och avyttringar av kvalificerade innehav.
c)
Förfaranden för samarbetet mellan ECB, de nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna när det gäller uppgifter och verktyg för makrotillsyn enligt artikel 5 i SSM-förordningen.
d)
Förfaranden för det nära samarbete som fastställs i artikel 7 i SSM-förordningen och som ska tillämpas mellan ECB, de nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna.
e)
Förfaranden för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna med avseende på artiklarna 10-13 i SSM-förordningen, inbegripet vissa aspekter som avser tillsynsrapportering.
f)
Förfaranden för att anta tillsynsbeslut som riktar sig till enheter som står under tillsyn och andra personer.
g)
Språkregler mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna samt mellan ECB och enheter och andra personer som står under tillsyn.
h)
Tillämpliga förfaranden för ECB:s och de nationella behöriga myndigheternas befogenheter att förelägga sanktioner inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen avseende de uppgifter som ECB tilldelas enligt SSM-förordningen.
i)
Övergångsbestämmelser.
2. Denna förordning påverkar inte de tillsynsuppgifter som inte tilldelas ECB enligt SSM-förordningen och som de nationella myndigheterna därför fortfarande har ansvar för.
3. Denna förordning ska i synnerhet läsas tillsammans med Europeiska centralbankens beslut ECB/2004/2 (3) och arbetsordningen för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (4), särskilt med avseende på beslutsfattandet inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen, inbegripet det förfarande som tillämpas mellan tillsynsnämnden och ECB-rådet om ECB-rådet inte har någon invändning enligt artikel 26.8 i SSM-förordningen samt andra relevanta ECB-rättsakter, inbegripet beslut ECB/2014/16 (5).
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning ska definitionerna i SSM-förordningen tillämpas om inget annat anges, tillsammans med följande definitioner:
1. auktorisation : auktorisation såsom den definieras i artikel 4.1 punkt 42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (6).
2. filial : filial såsom den definieras i artikel 4.1 punkt 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013.
3. gemensamma förfaranden : de förfaranden som fastställs i del V med avseende på tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut, återkallande av tillstånd att driva sådan verksamhet samt beslut som avser kvalificerade innehav.
4. medlemsstat i euroområdet : en medlemsstat som har euron som valuta.
5. grupp : en grupp av företag som omfattar minst ett kreditinstitut och som består av ett moderföretag och dess dotterföretag, eller företag som är knutna till varandra genom ett sådant samband som avses i artikel 22 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (7), inbegripet eventuella undergrupper.
6. gemensam tillsynsgrupp : grupp av tillsynsmyndigheter som ansvarar för tillsynen över en betydande enhet eller en betydande grupp som står under tillsyn.
7. mindre betydande enhet som står under tillsyn : både a) en mindre betydande enhet som står under tillsyn i en medlemsstat i euroområdet, och b) en mindre betydande enhet som står under tillsyn i en medlemsstat utanför euroområdet som är en deltagande medlemsstat.
8. mindre betydande enhet som står under tillsyn i en medlemsstat i euroområdet : en enhet som står under tillsyn och som är etablerad i en medlemsstat i euroområdet utan att ha status som betydande enhet som står under tillsyn enligt artikel 6.4 i SSM-förordningen.
9. nationell behörig myndighet : nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2 punkt 2 i SSM-förordningen. Denna definition påverkar inte arrangemang där vissa tillsynsuppgifter enligt nationell rätt tilldelas en nationell centralbank som inte har utsetts till nationell behörig myndighet. I så fall ska den nationella centralbanken utföra dessa uppgifter inom den ram som fastställs i nationell rätt samt i denna förordning. En hänvisning till en nationell behörig myndighet i denna förordning ska i detta fall, om lämpligt, tillämpas på den nationella centralbanken för de uppgifter som den tilldelas enligt nationell rätt.
10. nationell behörig myndighet i nära samarbete : en nationell behörig myndighet som har utsetts av en deltagande medlemsstat i nära samarbete i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (8).
11. nationell utsedd myndighet : nationell utsedd myndighet såsom den definieras i artikel 2 punkt 7 i SSM-förordningen.
12. nationell utsedd myndighet i nära samarbete : en nationell utsedd myndighet utanför euroområdet som har utsetts av en deltagande medlemsstat i nära samarbete för de uppgifter som avses i artikel 5 i SSM-förordningen.
13. medlemsstat utanför euroområdet : en medlemsstat vars valuta inte är euron.
14. moderföretag : moderföretag såsom det definieras i artikel 4.1 punkt 15 i förordning (EU) nr 575/2013.
15. deltagande medlemsstat i nära samarbete : en medlemsstat utanför euroområdet som har inlett ett nära samarbete med ECB enligt artikel 7 i SSM-förordningen.
16. betydande enhet som står under tillsyn : såväl a) en betydande enhet som står under tillsyn i en medlemsstat i euroområdet, som b) en betydande enhet som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat utanför euroområdet.
17. betydande enhet som står under tillsyn i en medlemsstat i euroområdet : en enhet som står under tillsyn, som är etablerad i en medlemsstat i euroområdet och som har status som betydande enhet som står under tillsyn enligt ett ECB-beslut som grundar sig på artikel 6.4 eller artikel 6.5 b i SSM-förordningen.
18. betydande enhet som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat utanför euroområdet : en enhet som står under tillsyn, som är etablerad i en deltagande medlemsstat utanför euroområdet och som har status som betydande enhet som står under tillsyn enligt ett ECB-beslut som grundar sig på artikel 6.4 eller 6.5 b i SSM-förordningen.
19. dotterföretag : dotterföretag såsom det definieras i artikel 4.1 punkt 16 i förordning (EU) nr 575/2013.
20. enhet som står under tillsyn : ettdera av följande: a) ett kreditinstitut etablerat i en deltagande medlemsstat, b) ett finansiellt holdingföretag etablerat i en deltagande medlemsstat, c) ett blandat finansiellt holdingföretag etablerat i en deltagande medlemsstat, förutsatt att det uppfyller de villkor som fastställs i punkt 21 b, d) en filial som har etablerats i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut som är etablerat i en icke-deltagande medlemsstat.
En central motpart, såsom den definieras i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (9), som uppfyller kraven för kreditinstitut i den mening som avses i direktiv 2013/36/EU, ska klassificeras som enhet som står under tillsyn i enlighet med SSM-förordningen, den här förordningen och tillämplig unionsrätt utan att detta påverkar berörda nationella behöriga myndigheters tillsyn över centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012.
21. grupp som står under tillsyn : ettdera av följande:
a)
En grupp vars moderföretag är ett kreditinstitut eller finansiellt holdingföretag som har sitt huvudkontor i en deltagande medlemsstat.
b)
En grupp vars moderföretag är ett blandat finansiellt holdingföretag som har sitt huvudkontor i en deltagande medlemsstat, förutsatt att samordnaren till det finansiella konglomeratet, i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (10), är en myndighet som är behörig att utöva tillsyn över kreditinstitut och även är samordnare i sin funktion som tillsynsmyndighet för kreditinstitut.
c)
Enheter som står under tillsyn och har sitt huvudkontor i samma deltagande medlemsstat förutsatt att de är permanent underställda ett centralt organ som övervakar dem enligt villkoren i artikel 10 i förordning (EU) nr 575/2013 och som är etablerat i samma deltagande medlemsstat.
22. betydande grupp som står under tillsyn : en grupp som står under tillsyn och som har status som betydande grupp som står under tillsyn enligt ett ECB-beslut som grundar sig på artikel 6.4 eller 6.5 b i SSM-förordningen.
23. mindre betydande grupp som står under tillsyn : en grupp som står under tillsyn och som inte har status som betydande grupp som står under tillsyn i den mening som avses i artikel 6.4 i SSM-förordningen.
24. ECB-tillsynsförfarande : varje ECB-aktivitet som inriktas på att förbereda utfärdandet av ett ECB-tillsynsbeslut, inbegripet gemensamma förfaranden och åläggande av administrativa sanktionsavgifter. Alla ECB-tillsynsförfaranden behandlas i del III. Del III gäller även för åläggande av administrativa sanktionsavgifter, om inget annat fastställs i del X.
25. nationell behörig myndighets tillsynsförfarande : varje nationell behörig myndighets aktivitet som inriktas på att förbereda utfärdandet av ett tillsynsbeslut från en nationell behörig myndighet som är riktat till en eller flera enheter eller grupper som står under tillsyn eller en eller flera andra personer, inbegripet åläggande av administrativa sanktionsavgifter.
26. ECB-tillsynsbeslut : en rättsakt i form av ett ECB-beslut som har antagits av ECB vid utövandet av de uppgifter och befogenheter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen, som riktar sig till en eller flera enheter eller grupper som står under tillsyn eller en eller flera andra personer och som inte är en allmänt tillämplig rättsakt.
27. tredjeland : ett land som varken är medlemsstat eller EES-medlemsstat.
28. arbetsdag : en dag som varken är lördag, söndag eller ECB-helgdag enligt den kalender som ECB tillämpar (11)
DEL II
ORGANISATION AV DEN GEMENSAMMA TILLSYNSMEKANISMEN
AVDELNING 1
TILLSYNSSTRUKTURER FÖR BETYDANDE OCH MINDRE BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
KAPITEL 1
Tillsyn över betydande enheter som står under tillsyn
Artikel 3
Gemensamma tillsynsgrupper
1. En gemensam tillsynsgrupp ska inrättas för att utöva tillsyn över varje betydande enhet eller grupp som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna. Varje gemensam tillsynsgrupp ska bestå av anställda från ECB och de nationella behöriga myndigheterna som utses i enlighet med artikel 4 och vars arbete samordnas av en särskilt utsedd person som är anställd vid ECB (nedan kallad den gemensamma tillsynsgruppens samordnare) samt en eller flera delsamordnare vid de nationella behöriga myndigheterna, i enlighet med artikel 6.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna förordning ska den gemensamma tillsynsgruppens uppgifter bland annat omfatta följande:
a)
Utföra den översyns- och utvärderingsprocess som avses i artikel 97 i direktiv 2013/36/EU för den betydande enhet eller grupp som står under dess tillsyn.
b)
Beakta översyns- och utvärderingsprocessen, som deltar i framtagandet av ett programförslag för tillsynsgranskning som presenteras för tillsynsnämnden, inbegripet en plan för inspektioner på plats, i enlighet med artikel 99 i direktiv 2013/36/EG, för en sådan betydande enhet eller grupp som står under tillsyn.
c)
Genomföra det program för tillsynsgranskning som har godkänts av ECB samt varje ECB-tillsynsbeslut som avser den betydande enhet eller grupp som står under dess tillsyn.
d)
Säkerställa samordningen med den grupp för inspektioner på plats som avses i del XI när det gäller genomförandet av planen för inspektioner på plats.
e)
Samråda med de nationella behöriga myndigheterna när så behövs.
Artikel 4
Inrättande och sammansättning av gemensamma tillsynsgrupper
1. ECB ska ansvara för inrättande och sammansättning av de gemensamma tillsynsgrupperna. Respektive nationell behörig myndighet ska utse anställda från de nationella behöriga myndigheterna till de gemensamma tillsynsgrupperna enligt punkt 2.
2. I enlighet med de principer som fastställs i artikel 6.8 i SSM-förordningen och utan att det påverkar artikel 31 i samma förordning ska de nationella behöriga myndigheterna utse en eller flera av sina anställda till att ingå i en gemensam tillsynsgrupp. En anställd vid en nationell behörig myndighet får utses till att ingå i fler än en gemensam tillsynsgrupp.
3. Trots vad som sägs i punkt 2 får ECB ålägga de nationella behöriga myndigheterna att ändra sina utnämningar om detta är lämpligt för sammansättningen av en gemensam tillsynsgrupp.
4. Om fler än en nationell behörig myndighet utför tillsynsuppgifter i en deltagande medlemsstat eller om en nationell centralbank tilldelas särskilda tillsynsuppgifter enligt nationell rätt i en deltagande medlemsstat och denna nationella centralbank inte är någon nationell behörig myndighet, ska de behöriga myndigheterna samordna sitt deltagande i de gemensamma tillsynsgrupperna.
5. ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska samråda med varandra om hur de nationella behöriga myndigheternas resurser ska användas vad gäller de gemensamma tillsynsgrupperna.
Artikel 5
Medverkande personal från nationella centralbanker i de deltagande medlemsstaterna
1. Nationella centralbanker i de deltagande medlemsstater som deltar i tillsynen över en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn enligt nationell rätt, men som inte är nationella behöriga myndigheter får även utse en eller flera av sina anställda till en gemensam tillsynsgrupp.
2. ECB ska underrättas om sådana utnämningar och artikel 4 ska tillämpas på samma sätt.
3. Om anställda vid nationella centralbanker i de deltagande medlemsstaterna utses att ingå i en gemensam tillsynsgrupp, ska hänvisningar till nationella behöriga myndigheter i samband med gemensamma tillsynsgrupper läsas som om de inbegriper en hänvisning till dessa nationella centralbanker.
Artikel 6
Den gemensamma tillsynsgruppens samordnare och delsamordnare
1. Den gemensamma tillsynsgruppens samordnare, som bistås av de nationella behöriga myndigheternas delsamordnare enligt punkt 2, ska svara för samordningen av arbetet inom den gemensamma tillsynsgruppen. För detta ändamål ska deltagarna i den gemensamma tillsynsgruppen följa instruktionerna från den gemensamma tillsynsgruppens samordnare avseende deras uppgifter i tillsynsgruppen. Detta ska inte påverka deras uppgifter och skyldigheter inom respektive nationell behörig myndighet.
2. Varje nationell behörig myndighet som utser fler än en anställd till den gemensamma tillsynsgruppen ska utse en av dem till delsamordnare (nedan kallad den nationella behöriga myndighetens delsamordnare). Den nationella behöriga myndighetens delsamordnare ska bistå den gemensamma tillsynsgruppens samordnare med att organisera och samordna den gemensamma tillsynsgruppens uppgifter, i synnerhet vad gäller personal som har utsetts av samma nationella behöriga myndighet som den berörda nationella behöriga myndighetens delsamordnare. Den nationella behöriga myndighetens delsamordnare får ge instruktioner till de deltagare i den gemensamma tillsynsgruppen som har utsetts av samma nationella behöriga myndighet, förutsatt att dessa instruktioner inte strider mot instruktionerna från den gemensamma tillsynsgruppens samordnare.
KAPITEL 2
Tillsyn över mindre betydande enheter som står under tillsyn
Artikel 7
Deltagande av personal från andra nationella behöriga myndigheter i en nationell behörig myndighets tillsynsgrupp
Vid tillsyn över mindre betydande enheter som står under tillsyn där ECB har fastställt att personal från en eller flera andra nationella behöriga myndigheter bör ingå i en nationell behörig myndighets tillsynsgrupp kan ECB ålägga den myndigheten att låta personal från sådana andra nationella behöriga myndigheter ingå i tillsynsgruppen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 31.1 i SSM-förordningen.
AVDELNING 2
GRUPPBASERAD TILLSYN SAMT ECB:S OCH DE NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETERNAS DELTAGANDE I TILLSYNSKOLLEGIER
Artikel 8
Gruppbaserad tillsyn
1. ECB ska utöva gruppbaserad tillsyn enligt artikel 111 i direktiv 2013/36/EU för kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag som är betydande på gruppnivå, om moderföretaget är ett moderinstitut i en deltagande medlemsstat eller ett EU-moderinstitut etablerat i en deltagande medlemsstat.
2. Den berörda nationella behöriga myndigheten ska vara myndighet för gruppbaserad tillsyn med avseende på kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag som är mindre betydande på gruppnivå.
Artikel 9
ECB som ledare för ett tillsynskollegium
1. När ECB är samordnande tillsynsmyndighet ska banken leda det kollegium som har inrättats enligt artikel 116 i direktiv 2013/36/EU. De nationella behöriga myndigheterna i de deltagande medlemsstater där eventuella moderföretag, dotterföretag och betydande filialer i den mening som avses i artikel 51 i direktiv 2013/36/EU är etablerade ska ha rätt att delta i kollegiet som observatörer.
2. Om det inte har inrättats något kollegium enligt artikel 116 i direktiv 2013/36/EU och en betydande enhet som står under tillsyn har filialer i icke-deltagande medlemsstater som betraktas som betydande enligt artikel 51.1 i direktiv 2013/36/EU, ska ECB inrätta ett tillsynskollegium tillsammans med värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter.
Artikel 10
ECB och de nationella behöriga myndigheterna som ledamöter av ett tillsynskollegium
Om den samordnande tillsynsmyndigheten inte är belägen i en deltagande medlemsstat, ska ECB och de nationella behöriga myndigheterna delta i tillsynskollegiet i enlighet med följande regler och tillämplig unionsrätt:
a)
Om samtliga enheter som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna är betydande enheter som står under tillsyn, ska ECB delta i tillsynskollegiet i egenskap av ledamot, medan de nationella behöriga myndigheterna ska ha rätt att delta i kollegiet som observatörer.
b)
Om samtliga enheter som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna är mindre betydande enheter som står under tillsyn, ska de nationella behöriga myndigheterna delta i tillsynskollegiet som ledamöter.
c)
Om de enheter som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna är både mindre betydande och betydande, ska ECB och de nationella behöriga myndigheterna delta i tillsynskollegiet i egenskap av ledamöter. De nationella behöriga myndigheterna i de deltagande medlemsstater där de betydande enheter som står under tillsyn är etablerade ska ha rätt att delta i tillsynskollegiet som observatörer.
AVDELNING 3
FÖRFARANDEN AVSEENDE ETABLERINGSRÄTTEN OCH RÄTTEN ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER
KAPITEL 1
Förfaranden avseende etableringsrätten och rätten att tillhandahålla tjänster inom den gemensamma tillsynsmekanismen
Artikel 11
Kreditinstitutens etableringsrätt inom den gemensamma tillsynsmekanismen
1. Varje betydande enhet som står under tillsyn och som önskar etablera en filial inom en annan deltagande medlemsstats territorium ska anmäla detta till den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstaten där den betydande enheten som står under tillsyn avser att ha sitt huvudkontor. Information ska lämnas i enlighet med kraven i artikel 35.2 i direktiv 2013/36/EU. Den nationella behöriga myndigheten ska omedelbart informera ECB om att denna anmälan har tagits emot.
2. Varje mindre betydande enhet som står under tillsyn och som önskar etablera en filial inom en annan deltagande medlemsstats territorium ska meddela den nationella behöriga myndigheten sin avsikt i enlighet med kraven i artikel 35.2 i direktiv 2013/36/EU.
3. Om inget annat beslutas av ECB inom två månader efter mottagandet av anmälan, får den filial som avses i punkt 1 etableras samt inleda sin verksamhet. ECB ska meddela detta till den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstat där filialen kommer att etableras.
4. Om inget annat beslutas av den nationella behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten inom två månader efter mottagandet av anmälan, får den filial som avses i punkt 2 etableras samt inleda sin verksamhet. Den nationella behöriga myndigheten ska meddela detta till ECB och till den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstat där filialen kommer att etableras.
5. Vid ändring av några av de uppgifter som meddelas enligt punkterna 1 och 2 ska den enhet som står under tillsyn skriftligen anmäla denna ändring till den nationella behöriga myndighet som inledningsvis informerades och göra detta minst en månad innan ändringen genomförs. Denna nationella behöriga myndighet ska underrätta den nationella behöriga myndigheten i den medlemsstat där filialen är etablerad.
Artikel 12
Kreditinstitutens rätt att tillhandahålla tjänster inom den gemensamma tillsynsmekanismen
1. Varje betydande enhet som står under tillsyn och som önskar utnyttja rätten att tillhandahålla tjänster genom att för första gången driva verksamhet inom en annan deltagande medlemsstats territorium ska anmäla detta till den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstat där den betydande enheten kommer att ha sitt huvudkontor. Information ska lämnas i enlighet med kraven i artikel 39.1 i direktiv 2013/36/EU. Den nationella behöriga myndigheten ska omedelbart underrätta ECB när den erhåller informationen. Den nationella behöriga myndigheten ska även meddela den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstaten där tjänsterna kommer att tillhandahållas.
2. Varje mindre betydande enhet som står under tillsyn och som önskar utnyttja rätten att tillhandahålla tjänster genom att för första gången driva verksamhet inom en annan deltagande medlemsstats territorium ska anmäla detta till sin nationella behöriga myndighet i enlighet med kraven i artikel 39.1 i direktiv 2013/36/EU. ECB och den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstat där tjänsterna kommer att tillhandahållas ska underrättas om denna anmälan.
KAPITEL 2
Förfaranden avseende etableringsrätten och rätten att tillhandahålla tjänster inom den gemensamma tillsynsmekanismen för kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater
Artikel 13
Anmälan om att kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater önskar utnyttja etableringsrätten inom den gemensamma tillsynsmekanismen
1. Om den behöriga myndigheten i en icke-deltagande medlemsstat lämnar den information som avses i artikel 35.2 i direktiv 2013/36/EU i enlighet med förfarandet i artikel 35.3 i det direktivet till den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstaten där filialen ska etableras, ska denna nationella behöriga myndighet omedelbart informera ECB om att denna anmälan har tagits emot.
2. Inom två månader efter det att meddelandet från den behöriga myndigheten i en icke-deltagande medlemsstat har tagits emot, ska ECB, om det rör sig om en filial som är betydande enligt de kriterier som fastställs i artikel 6 i SSM-förordningen samt i del IV i den här förordningen, eller den berörda nationella behöriga myndigheten, om det rör sig om en filial som är mindre betydande enligt de kriterier som fastställs i artikel 6 i SSM-förordningen samt i del IV i den här förordningen, förbereda tillsyn över filialen i enlighet med artiklarna 40-46 i direktiv 2013/36/EU samt vid behov ange på vilka villkor, motiverade med hänsyn till det allmännas bästa, som filialen får driva verksamhet i värdmedlemsstaten.
3. De nationella behöriga myndigheterna ska underrätta ECB om villkoren för att en filial enligt nationell rätt ska få driva verksamhet i medlemsstaten, motiverade med hänsyn till det allmännas bästa.
4. Den nationella behöriga myndighet som avses i punkt 1 ska underrättas om varje ändring i den information som har lämnats av det kreditinstitut som önskar etablera en filial enligt artikel 35.2 b, c eller d i direktiv 2013/36/EU.
Artikel 14
Behörig myndighet i värdmedlemsstaten för filialer
1. Enligt artikel 4.2 i SSM-förordningen ska ECB utöva befogenheterna för värdmedlemsstatens behöriga myndighet om en filial är betydande i den mening som avses i artikel 6.4 i den förordningen.
2. Om en filial är mindre betydande i den mening som avses i artikel 6.4 i SSM-förordningen, ska den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstaten där filialen är etablerad utöva befogenheterna för värdmedlemsstatens behöriga myndighet.
Artikel 15
Anmälan om att kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater önskar utnyttja rätten att tillhandahålla tjänster inom den gemensamma tillsynsmekanismen
Om den behöriga myndigheten i en icke-deltagande medlemsstat lämnar en anmälan enligt artikel 39.2 i direktiv 2013/36/EU, ska denna anmälan ställas till den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstaten där rätten att tillhandahålla tjänster ska utnyttjas. Den nationella behöriga myndigheten ska omedelbart informera ECB om att denna anmälan har tagits emot.
Artikel 16
Behörig myndighet i värdmedlemsstaten för rätten att tillhandahålla tjänster
1. I enlighet med artikel 4.2 och inom tillämpningsområdet för artikel 4.1 i SSM-förordningen ska ECB utföra uppgifterna för den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten när det gäller kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater och som utnyttjar rätten att tillhandahålla tjänster i deltagande medlemsstater.
2. Om rätten att tillhandahålla tjänster är motiverad med hänsyn till det allmännas bästa, med förbehåll för vissa villkor som fastställs i de deltagande medlemsstaternas nationella rätt, ska de nationella behöriga myndigheterna underrätta ECB om dessa villkor.
KAPITEL 3
Förfaranden avseende etableringsrätten och rätten att tillhandahålla tjänster när det gäller icke-deltagande medlemsstater
Artikel 17
Etableringsrätten och rätten att tillhandahålla tjänster när det gäller icke-deltagande medlemsstater
1. En betydande enhet som står under tillsyn och som önskar etablera en filial eller utnyttja rätten att tillhandahålla tjänster inom en icke-deltagande medlemsstats territorium ska meddela den nationella behöriga myndigheten sin avsikt i enlighet med tillämplig unionsrätt. Den nationella behöriga myndigheten ska omedelbart underrätta ECB när den erhåller informationen. ECB ska utöva befogenheterna för hemmedlemsstatens behöriga myndighet.
2. En mindre betydande enhet som står under tillsyn och som önskar etablera en filial eller utnyttja rätten att tillhandahålla tjänster inom en icke-deltagande medlemsstats territorium ska meddela berörd nationell behörig myndighet sin avsikt i enlighet med tillämplig unionsrätt. Berörd nationell behörig myndighet ska utöva befogenheterna för hemmedlemsstatens behöriga myndighet.
AVDELNING 4
EXTRA TILLSYN ÖVER FINANSIELLA KONGLOMERAT
Artikel 18
Samordnare
1. ECB ska åta sig uppgiften som samordnare för ett finansiellt konglomerat i enlighet med de kriterier som anges i tillämplig unionsrätt när det gäller en betydande enhet som står under tillsyn.
2. Den nationella behöriga myndigheten ska åta sig uppgiften som samordnare för ett finansiellt konglomerat i enlighet med de kriterier som anges i tillämplig unionsrätt när det gäller en mindre betydande enhet som står under tillsyn.
DEL III
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM GENOMFÖRANDET AV DEN GEMENSAMMA TILLSYNSMEKANISMEN
AVDELNING 1
PRINCIPER OCH SKYLDIGHETER
Artikel 19
Översikt
I denna del fastställs a) allmänna regler för hur den gemensamma tillsynsmekanismen ska bedrivas av ECB och de nationella behöriga myndigheterna, och b) bestämmelser som ska tillämpas av ECB när ett ECB-tillsynsförfarande genomförs.
De allmänna principer och bestämmelser som gäller för ECB och nationella behöriga myndigheter i nära samarbete fastställs i del IX.
Artikel 20
Skyldighet till lojalt samarbete
ECB och de nationella behöriga myndigheterna är skyldiga att samarbeta lojalt samt att utbyta information.
Artikel 21
Allmän skyldighet att utbyta information
1. Utan att det inverkar på ECB:s befogenhet att direkt erhålla eller ha direkt tillgång till information som fortlöpande rapporteras från de enheter som står under tillsyn, ska de nationella behöriga myndigheterna särskilt förse ECB, i god tid och på korrekt sätt, med all information som är nödvändig för att utförade uppgifter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen. Denna information ska omfatta sådan information som härrör från de nationella behöriga myndigheternas kontroller och åtgärder på plats.
2. I de fall då ECB erhåller information direkt från de juridiska eller fysiska personer som avses i artikel 10.1 i SSM-förordningen, ska banken lämna denna information till de berörda nationella behöriga myndigheterna i god tid och på korrekt sätt. Denna information ska i synnerhet omfatta den information som krävs för att de nationella behöriga myndigheterna ska kunna bistå ECB.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska ECB regelbundet tillhandahålla de nationella behöriga myndigheterna uppdaterad information som dessa behöver för att utföra sina tillsynsuppgifter.
Artikel 22
ECB:s rätt att ge de nationella behöriga myndigheterna eller de nationella utsedda myndigheterna instruktioner om att använda sina befogenheter och vidta åtgärder om ECB har en tillsynsuppgift men ingen tillhörande befogenhet
1. I den mån det är nödvändigt för att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen får ECB genom instruktioner ålägga de nationella behöriga myndigheterna och/eller de nationella utsedda myndigheterna att använda sina befogenheter på de villkor som anges i nationell rätt och i enlighet med artikel 9 i SSM-förordningen, om sådana befogenheter inte tilldelas ECB genom SSM-förordningen.
2. De nationella behöriga myndigheterna och/eller, med avseende på artikel 5 i SSM-förordningen, de nationella utsedda myndigheterna ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta ECB om utövandet av dessa befogenheter.
Artikel 23
Språkregler mellan ECB och nationella behöriga myndigheter
ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska anta regler för sin kommunikation inom SSM, inklusive de språk som ska användas.
Artikel 24
Språkregler mellan ECB och juridiska eller fysiska personer, däribland enheter som står under tillsyn
1. Varje dokument som översänds till ECB av en enhet som står under tillsyn eller varje annan juridisk eller fysisk person som i sig är föremål för ECB:s tillsynsförfaranden får utarbetas på något av unionens officiella språk, som den enhet som står under tillsyn eller personen väljer.
2. ECB samt enheter som står under tillsyn och andra juridiska eller fysiska personer som i sig är föremål för ECB:s tillsynsförfaranden får avtala om att använda sig av enbart engelska i sin skriftliga kommunikation, även när det gäller ECB-tillsynsbeslut.
Om en sådan överenskommelse om användningen av endast ett språk upphävs, ska detta endast påverka de aspekter av ECB-tillsynsförfarandet som ännu inte har genomförts.
Om en deltagare i en muntlig förhandling begär att bli hörd på ett annat officiellt EU-språk än det som används i ECB-tillsynsförfarandet måstte detta meddelas ECB i tillräckligt god tid så att ECB kan vidta nödvändiga åtgärder.
AVDELNING 2
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM RÄTTSSÄKERHET FÖR ANTAGANDE AV ECB-TILLSYNSBESLUT
KAPITEL 1
ECB-tillsynsförfaranden
Artikel 25
Allmänna principer
1. Alla ECB-tillsynsförfaranden som inleds i enlighet med artikel 4 och avsnitt 2 i kapitel III i SSM-förordningen ska genomföras i enlighet med artikel 22 i SSM-förordningen och bestämmelserna i den här avdelningen.
2. Bestämmelserna i denna avdelning gäller inte för förfaranden som genomförs av den administrativa tillsynsnämnden.
Artikel 26
Parter
1. Parter i ett ECB-tillsynsförfarande ska vara
a)
de som inkommer med ansökan,
b)
de som ECB avser att rikta eller har riktat ett ECB-tillsynsbeslut till.
2. Nationella behöriga myndigheter ska inte betraktas som parter.
Artikel 27
Företrädande av part
1. En part får företrädas av sina rättsliga eller lagstadgade företrädare eller av varje annat ombud som har skriftlig behörighet att vidta varje åtgärd som rör ECB-tillsynsförfarandet.
2. Varje återkallande av denna behörighet träder i kraft först när ECB har erhållit ett skriftligt återkallande. ECB ska bekräfta att ett sådant återkallande har erhållits.
3. Om en part har utsett ett ombud i ett ECB-tillsynsförfarande, ska ECB endast kontakta det ombud som har utsetts i tillsynsförfarandet, om inte särskilda omständigheter kräver att ECB kontaktar parten direkt. I det sistnämnda fallet ska ombudet underrättas.
Artikel 28
Allmänna skyldigheter för ECB och parterna i ett ECB-tillsynsförfarande
1. Ett ECB-tillsynsförfarande får inledas på eget initiativ eller på begäran av en part. Om inte annat följer av punkt 3 ska ECB fastställa vilka sakförhållanden som är relevanta när den antar sitt slutliga beslut i varje ECB-tillsynsförfarande på eget initiativ.
2. Vid sin bedömning ska ECB beakta samtliga relevanta omständigheter.
3. Om inte annat följer av unionsrätten ska en part delta i ett ECB-tillsynsförfarande samt bistå med att klargöra sakförhållandena. I ECB-tillsynsförfaranden som har inletts på begäran av en part får ECB:s fastställande av sakförhållandena begränsas till en begäran om att parten ska tillhandahålla relevant faktainformation.
Artikel 29
Bevisning i ECB:s tillsynsförfaranden
1. För att fastställa sakförhållandena i ett ärende ska ECB använda sig av den bevisning som anses vara lämplig efter en vederbörlig bedömning.
2. Om inte annat följer av unionsrätten ska parterna bistå ECB med att fastställa sakförhållandena i ärendet. Parterna ska i synnerhet sanningsenligt ange de sakförhållanden som de har kännedom om, om inte annat följer av de begränsningar som gäller för sanktionsförfaranden enligt unionsrätten.
3. ECB får ange en tidsfrist för när parterna ska ha lämnat eventuell bevisning.
Artikel 30
Vittnen och experter i ECB-tillsynsförfaranden
1. ECB får höra vittnen och experter om den bedömer detta vara nödvändigt.
2. Om ECB utser en expert ska den fastställa expertens uppgift i en överenskommelse samt fastställa en tidsfrist inom vilken expertens utlåtande ska vara inlämnat.
3. När ECB hör vittnen eller experter ska de ha rätt att ansöka om ersättning för sina kostnader för resor och uppehälle. Vittnen ska ha rätt till ersättning för förlorad inkomst och experter ska ha rätt till de överenskomna arvodena för utfört arbete när de har lämnat sina utlåtanden. Ersättningen ska utbetalas i enlighet med EU-domstolens tillämpliga bestämmelser om vittnesersättning respektive expertarvoden.
4. ECB kan ålägga de personer som anges i artikel 11.1 c i SSM-förordningen att närvara som vittnen i ECB:s lokaler eller på en annan plats i en deltagande medlemsstat som ECB har fastställt. Om den person som anges i artikel 11.1 c i SSM-förordningen är en juridisk person, ska de fysiska personer som företräder denna juridiska person vara skyldiga att närvara i enlighet med föregående mening.
Artikel 31
Rätten att bli hörd
1. Innan ECB får anta ett ECB-tillsynsbeslut som riktar sig till en part och som skulle påverka denna parts rättigheter negativt, måste denna part ges möjlighet att skriftligen inkomma med synpunkter till ECB om sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som är av relevans för ECB-tillsynsbeslutet. Om ECB anser att det är lämpligt får parterna ges möjlighet att inkomma med synpunkter om sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som är av relevans för ECB-tillsynsbeslutet under ett möte. Av det meddelande från ECB varigenom parten ska ges möjlighet att yttra sig ska det väsentliga innehållet i det planerade ECB-tillsynsbeslutet framgå, liksom de väsentliga sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som ECB avser att grunda sitt beslut på. Avsnitt 1 i kapitel III i SSM-förordningen ska inte omfattas av bestämmelserna i denna artikel.
2. Om ECB ger en part möjlighet att yttra sig över sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som är av relevans för ECB-tillsynsbeslutet under ett möte, ska partens frånvaro inte vara skäl nog att senarelägga mötet, om det inte finns en godtagbar ursäkt. Om parten har en godtagbar ursäkt får ECB senarelägga mötet eller ge parten möjlighet att skriftligen yttra sig över sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som är av relevans för ECB:s tillsynsbeslut. ECB ska utarbeta ett skriftligt mötesprotokoll som ska undertecknas av parterna samt lämna en kopia av protokollet till parterna.
3. Parten ska principiellt sett ges möjlighet att yttra sig skriftligen inom två veckor efter det att den har erhållit meddelandet där det anges vilka sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som ECB avser att grunda sitt tillsynsbeslut på.
Efter ansökan från parten får ECB förlänga denna tidsfrist när så är lämpligt.
Under särskilda omständigheter får ECB förkorta tidsfristen till tre arbetsdagar. Tidsfristen ska också förkortas till tre arbetsdagar i de situationer som anges i artiklarna 14 och 15 i SSM-förordningen.
4. Trots vad som sägs i punkt 3, och om inget annat följer av punkt 5, får ECB anta ett ECB-tillsynsbeslut som riktar sig till en part och som skulle påverka denna parts rättigheter negativt, utan att ge denna part möjlighet att yttra sig över de sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som är av relevans för ECB-tillsynsbeslutet innan det antas, om det förefaller nödvändigt att fatta ett skyndsamt beslut för att förhindra att det finansiella systemet lider väsentlig skada.
5. Om ett skyndsamt ECB-tillsynsbeslut antas i enlighet med punkt 4, ska parten ges möjlighet att skriftligen yttra sig över de sakförhållanden, invändningar och rättsliga grunder som är av relevans för ECB-tillsynsbeslutet utan otillbörligt dröjsmål efter antagandet. Parten ska principiellt sett ges möjlighet att yttra sig skriftligen inom två veckor efter det att ECB-tillsynsbeslutet har mottagits. Efter ansökan från parten får ECB förlänga denna tidsfrist, som emellertid inte får överstiga sex månader. ECB ska se över ECB-tillsynsbeslutet med anledning av partens synpunkter och bekräfta det, återkalla det, ändra det eller återkalla det och ersätta det med ett nytt ECB-tillsynsbeslut.
6. Punkterna 4 och 5 ska inte tillämpas på ECB-tillsynsförfaranden avseende sanktioner enligt artikel 18 i SSM-förordningen och del X i den här förordningen.
Artikel 32
Tillgång till akter i ett ECB-tillsynsförfarande
1. Berörda parters rätt till försvar ska iakttas fullt ut under ECB-tillsynsförfarandet. För detta ändamål ska parterna efter det att ECB-tillsynsförfarandet har inletts ha rätt att få tillgång till ECB:s akt, med förbehåll för det berättigade intresset som andra juridiska och fysiska personer än den berörda parten har av att deras affärshemligheter skyddas. Rätten att få tillgång till akten ska inte gälla konfidentiell information. De nationella behöriga myndigheterna ska utan otillbörligt dröjsmål överlämna varje till dem inkommen begäran som rör tillgång till akter i samband med ECB-tillsynsförfaranden till ECB.
2. Akterna omfattar samtliga dokument som har erhållits, tagits fram eller sammanställts av ECB under ECB-tillsynsförfarandet, oberoende av lagringsmedium.
3. Inget i denna artikel ska hindra att ECB eller de nationella behöriga myndigheterna röjer eller använder upplysningar som är nödvändiga för att bevisa en överträdelse.
4. ECB får fastställa att tillgång till en akt ska beviljas på ett eller flera av följande sätt, med vederbörlig hänsyn till parternas tekniska möjligheter:
a)
Genom en eller flera cd-romskivor eller genom någon annat medium för elektronisk datalagring, inbegripet datamedier som kan finnas tillgängliga i framtiden.
b)
Genom att kopior av den tillgängliga akten skickas i pappersform per post.
c)
Genom en inbjudan att ta del av den tillgängliga akten i ECB:s lokaler.
5. Inom ramen för denna artikel kan konfidentiell information inkludera interna dokument från ECB och nationella behöriga myndigheter samt korrespondens mellan ECB och nationella behöriga myndigheter och korrespondens mellan olika nationella behöriga myndigheter.
KAPITEL 2
ECB-tillsynsbeslut
Artikel 33
Motivering till ECB-tillsynsbeslut
1. Om inget annat följer av punkt 2 ska ett ECB-tillsynsbeslut åtföljas av en motivering av beslutet.
2. Motiveringen ska innehålla de väsentliga sakförhållanden och rättsliga skäl som ECB har grundat sitt tillsynsbeslut på.
3. Om inget annat följer av artikel 31.4 ska ECB:s tillsynsbeslut enbart grundas på sådana sakförhållanden och invändningar som en part har kunnat yttra sig över.
Artikel 34
Suspensiv effekt
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 278 i EUF-fördraget och artikel 24.8 i SSM-förordningen får ECB besluta att tillämpningen av ett ECB-tillsynsbeslut tillfälligt skjuts upp antingen a) genom att detta anges i tillsynsbeslutet, eller b) på begäran av ECB-tillsynsbeslutets mottagare, förutsatt att det inte rör sig om en begäran om omprövning av den administrativa omprövningsnämnden.
Artikel 35
Meddelande om ECB-tillsynsbeslut
1. ECB får underrätta en part om ett ECB-tillsynsbeslut a) muntligen, b) genom delgivning eller personligt överlämnande av en kopia av tillsynsbeslutet, c) per rekommenderad försändelse med mottagningsbevis, d) per budservice, e) per fax, eller f) elektroniskt, i enlighet med punkt 10.
2. Om ett ombud med skriftlig fullmakt har utsetts får ECB underrätta ombudet om ECB-tillsynsbeslutet. I så fall är ECB inte skyldig att även underrätta den enhet som står under tillsyn och som företräds av detta ombud om ECB-tillsynsbeslutet.
3. Om ECB-tillsynsbeslutet meddelas muntligen ska meddelande om beslutet anses vara överlämnat till mottagaren om en anställd vid ECB har informerat a) berörd fysisk person, om det rör sig om en fysisk person, eller b) ett auktoriserat mottagande ombud för den juridiska person som ECB:s tillsynsbeslut avser, om det rör sig om en juridisk person. I så fall ska en skriftlig kopia av ECB-tillsynsbeslutet lämnas till mottagaren utan otillbörligt dröjsmål efter det muntliga meddelandet.
4. Om ett ECB-tillsynsbeslut meddelas genom rekommenderad försändelse med mottagningsbevis, ska meddelandet om ECB-tillsynsbeslutet anses vara överlämnat till mottagaren den tionde dagen efter det att brevet har lämnats till postleverantören, om det inte framgår av mottagningsbeviset att brevet har mottagits en annan dag.
5. Om ett ECB-tillsynsbeslut överlämnas genom budservice, ska meddelandet om ECB-tillsynsbeslutet anses vara överlämnat till mottagaren den tionde dagen efter det att brevet har lämnats till budserviceföretaget, om det inte framgår av budserviceföretagets leveranshandling att brevet har mottagits en annan dag.
6. För att punkterna 4 och 5 ska gälla måste ECB-tillsynsbeslutet adresseras till en adress som går att använda (dvs. en giltig adress). En giltig adress är som följer:
a)
För ett ECB-tillsynsförfarande som har inletts på begäran eller efter ansökan från mottagaren av ett ECB-tillsynsbeslut: den adress som mottagaren har angett i sin begäran eller ansökan.
b)
För en enhet som står under tillsyn: den senaste företagsadress till huvudkontoret som den enhet som står under tillsyn har lämnat till ECB.
c)
För en fysisk person: den senaste adress som har lämnats till ECB samt om ingen uppgift om adress har lämnats till ECB och den fysiska personen är en anställd eller chef vid en enhet som står under tillsyn eller också en aktieägare i en sådan enhet: företagsadressen för den enhet som står under tillsyn i enlighet med punkt b.
7. Varje person som är part i ett ECB-tillsynsförfarande ska på begäran lämna en giltig adress till ECB.
8. Om en person är etablerad eller har hemvist i en stat som inte är medlemsstat, får ECB ålägga parten att inom en rimlig tidsperiod ange namnet på en auktoriserad mottagare som har hemvist i en medlemsstat eller som har företagslokaler i en medlemsstat. Om ingen auktoriserad mottagare anges på begäran får varje meddelande överlämnas i enlighet med punkterna 3-5 och 9 till den adress till parten som är tillgänglig för ECB fram till dess att en sådan auktoriserad mottagare har angetts.
9. Om den person som är mottagare av ett ECB-tillsynsbeslut har lämnat ett faxnummer till ECB, får ECB underrätta om ett ECB-tillsynsbeslut genom att översända en kopia av ECB-tillsynsbeslutet per fax. Mottagaren anses ha underrättats om ECB-tillsynsbeslutet om ECB har erhållit en faxbekräftelse om att sändningen har gått iväg.
10. ECB får fastställa kriterierna för att överlämna ett ECB-tillsynsbeslut på elektronisk eller annan jämförbar väg.
AVDELNING 3
RAPPORTERING AV ÖVERTRÄDELSER
Artikel 36
Rapportering av överträdelser
Varje person får i god tro överlämna en rapport direkt till ECB om denna person har rimliga skäl att anse att rapporten kommer att visa att kreditinstitut, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag eller behöriga myndigheter (inbegripet ECB) har överträtt de rättsakter som avses i artikel 4.3 i SSM-förordningen.
Artikel 37
Lämpligt skydd för rapporter om överträdelser
1. Om en person i god tro lämnar en rapport om att enheter som står under tillsyn eller behöriga myndigheter ska ha överträtt de rättsakter som avses i artikel 4.3 i SSM-förordningen, ska denna rapport behandlas som en skyddad rapport.
2. Alla personuppgifter för både den person som lämnar en skyddad rapport och den person som påstås ha begått en överträdelse ska skyddas i enlighet med det tillämpliga EU-regelverket om uppgiftsskydd.
3. ECB får inte röja identiteten på en person som har lämnat en skyddad rapport utan att först ha erhållit denna persons uttryckliga medgivande, såvida inte dessa uppgifter måste offentliggöras enligt ett domstolsbeslut i samband med ytterligare utredningar eller efterföljande rättsliga förfaranden.
Artikel 38
Förfaranden för uppföljning av rapporter
1. ECB ska göra en bedömning av samtliga rapporter gällande betydande enheter som står under tillsyn. Den ska granska rapporter gällande mindre betydande enheter som står under tillsyn i fråga om överträdelser av ECB:s förordningar eller beslut. När de nationella behöriga myndigheterna tar emot sådana rapporter ska de vidarebefordra dem till ECB utan att röja identiteten på den person som har lämnat rapporten, såvida inte denna person har lämnat sitt uttryckliga medgivande.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska ECB vidarebefordra rapporter gällande en mindre betydande enhet som står under tillsyn till den berörda nationella behöriga myndigheten, utan att meddela identiteten på den person som har lämnat rapporten, om inte denna person har lämnat sitt uttryckliga medgivande.
3. ECB ska utbyta information med de nationella behöriga myndigheterna a) för att bedöma om rapporterna har sänts till såväl ECB som den berörda nationella behöriga myndigheten och för att samordna arbetet, samt b) för att ta del av resultaten av uppföljningen av de rapporter som har vidarebefordrats till de nationella behöriga myndigheterna.
4. ECB ska använda sig av ett rimligt utrymme för skönsmässig bedömning när det fastställs hur de inkomna rapporterna ska bedömas och vilka åtgärder som ska vidtas.
5. Om överträdelserna ska ha begåtts av enheter som står under tillsyn, ska den berörda enheten som står under tillsyn på begäran lämna de upplysningar och dokument som ECB begär för sin bedömning av de inkomna rapporterna.
6. När det gäller överträdelser som ska ha begåtts av behöriga myndigheter (andra än ECB), ska ECB begära av den berörda behöriga myndigheten att yttra sig över de rapporterade sakförhållandena.
7. I ECB:s årliga rapport som beskrivs i artikel 20.2 i SSM-förordningen ska ECB kortfattat eller sammanfattande informera om dessa rapporter, så att det inte är möjligt att identifiera enskilda enheter som står under tillsyn eller enskilda personer.
DEL IV
FASTSTÄLLANDE AV OM EN ENHET SOM STÅR UNDER TILLSYN HAR STATUS SOM BETYDANDE ELLER MINDRE BETYDANDE
AVDELNING 1
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM KLASSIFICERINGEN SOM BETYDANDE ELLER MINDRE BETYDANDE
Artikel 39
Klassificering av en enhet som står under tillsyn på individuell nivå som betydande
1. En enhet som står under tillsyn ska betraktas som betydande enhet som står under tillsyn om ECB fastställer detta i ett ECB beslut som riktar sig till den berörda enhet som står under tillsyn enligt artiklarna 43-49, där de underliggande skälen till detta beslut förklaras.
2. En enhet som står under tillsyn ska inte längre klassificeras som betydande enhet som står under tillsyn om ECB fastställer detta i ett ECB-beslut som riktar sig till enheten som står under tillsyn där de underliggande skälen till detta beslut förklaras, nämligen att det är en mindre betydande enhet som står under tillsyn eller att enheten inte längre står under tillsyn.
3. En enhet som står under tillsyn kan klassificeras som betydande enhet som står under tillsyn på grundval av ettdera av följande:
a)
Storleken, som fastställs enligt artiklarna 50-55 (nedan kallat storlekskriteriet).
b)
Betydelsen för ekonomin i unionen eller någon deltagande medlemsstat, som fastställs enligt artiklarna 56-58 (nedan kallat kriteriet om ekonomisk betydelse).
c)
Betydelsen av gränsöverskridande verksamheter, som fastställs i enlighet med artiklarna 59 och 60 (nedan kallat kriteriet om gränsöverskridande verksamheter).
d)
Begärt eller mottaget direkt offentligt finansiellt stöd från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), som fastställs i enlighet med artiklarna 61-64 (nedan kallat kriteriet om direkt offentligt finansiellt stöd).
e)
Det faktum att enheten som står under tillsyn är ett av de tre mest betydande kreditinstituten i en deltagande medlemsstat, som fastställs i enlighet med artiklarna 65 och 66.
4. Betydande enheter som står under tillsyn ska omfattas av ECB:s direkta tillsyn, om inte särskilda omständigheter motiverar att tillsynen utförs av den berörda nationella behöriga myndigheten i enlighet med avdelning 9 i denna del.
5. ECB ska också utöva direkt tillsyn över en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn enligt ett ECB-beslut som har antagits i enlighet med artikel 6.5 b i SSM-förordningen, så att ECB kommer att utöva alla relevanta befogenheter som avses i artikel 6.4 i SSM-förordningen. Vid tillämpning av den gemensamma tillsynsmekanismen ska en sådan mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn klassificeras som betydande.
6. Innan de ECB-beslut som avses i denna artikel fattas ska ECB samråda med de berörda nationella behöriga myndigheterna. Varje ECB-beslut som avses i denna artikel ska även meddelas berörda nationella behöriga myndigheter.
Artikel 40
Klassificering av enheter som står under tillsyn och som ingår i en grupp som betydande
1. Om en eller flera enheter som står under tillsyn ingår i en grupp som står under tillsyn, ska kriterierna för att avgöra huruvida de är betydande fastställas på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna i enlighet med de bestämmelser som fastställs i avdelningarna 3-7 i del IV.
2. Varje enhet som står under tillsyn och som ingår i en grupp som står under tillsyn ska betraktas som betydande enhet som står under tillsyn i alla följande situationer:
a)
Om den grupp som står under tillsyn uppfyller storlekskriteriet, kriteriet om ekonomisk betydelse eller kriteriet om gränsöverskridande verksamheter på högsta konsolideringsnivå inom de deltagande medlemsstaterna.
b)
Om en av de enheter som står under tillsyn och som ingår i den grupp som står under tillsyn uppfyller kriteriet om direkt offentligt finansiellt stöd.
c)
Om en av de enheter som står under tillsyn och som ingår i den grupp som står under tillsyn är ett av de tre mest betydande kreditinstituten i en deltagande medlemsstat.
3. Om en grupp som står under tillsyn fastställs vara betydande eller fastställs inte längre vara betydande, ska ECB anta ett ECB-beslut om klassificeringen som betydande enhet som står under tillsyn eller om upphävande av klassificeringen som betydande enhet som står under tillsyn, där start- och slutdag anges för ECB:s direkta tillsyn över varje enhet som står under tillsyn och som ingår i den grupp som står under tillsyn i enlighet med kriterierna och förfarandena i artikel 39.
Artikel 41
Särskilda bestämmelser för filialer till kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater
1. Samtliga filialer som öppnas i samma deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut som är etablerat i en icke-deltagande medlemsstat ska vid tillämpning av denna förordning anses utgöra en enda enhet som står under tillsyn.
2. Filialer som öppnas i olika deltagande medlemsstater av ett kreditinstitut som är etablerat i en icke-deltagande medlemsstat ska vid tillämpning av denna förordning behandlas individuellt som separata enheter som står under tillsyn.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska filialer till ett kreditinstitut som är etablerat i en icke-deltagande medlemsstat bedömas individuellt som separata enheter som står under tillsyn samt separat från dotterföretag till samma kreditinstitut, när det fastställs om något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen är uppfyllt.
Artikel 42
Särskilda bestämmelser för dotterföretag till kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater och tredjeländer
1. Dotterföretag som är etablerade i en eller flera deltagande medlemsstater av ett kreditinstitut som har huvudkontor i en icke-deltagande medlemsstat eller ett tredjeland ska bedömas separat från kreditinstitutets filialer när det fastställs om något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen är uppfyllt.
2. Följande dotterföretag ska bedömas separat när man fastställer huruvida något av kriterierna enligt artikel 6.4 i SSM-förordningen uppfylls:
a)
sådana som är etablerade i en deltagande medlemsstat,
b)
sådana som ingår i en grupp vars moderföretag har huvudkontor i en icke-deltagande medlemsstat eller ett tredjeland,
c)
sådana som inte ingår i en grupp som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna.
AVDELNING 2
FÖRFARANDE FÖR ATT KLASSIFICERA ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN SOM BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
KAPITEL 1
Klassificering av en enhet som står under tillsyn som betydande
Artikel 43
Omprövning av status för en enhet som står under tillsyn
1. Om inget annat anges i denna förordning ska ECB åtminstone årligen ompröva om en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn fortfarande uppfyller något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen.
2. Om inget annat anges i denna förordning ska varje nationell behörig myndighet åtminstone årligen ompröva om en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn uppfyller något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen. Rör det sig om en mindre betydande grupp som står under tillsyn, ska denna omprövning utföras av berörd nationell behörig myndighet i den deltagande medlemsstat där moderföretaget är etablerat, fastställt på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna.
3. Efter att ha erhållit relevant information får ECB när som helst, särskilt i de fall som framgår av artikel 52, ompröva a) om en enhet som står under tillsyn uppfyller något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen, och b) om en betydande enhet som står under tillsyn inte längre uppfyller kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen.
4. Om en nationell behörig myndighet bedömer att en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn uppfyller något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen, ska berörd nationell behörig myndighet underrätta ECB utan otillbörligt dröjsmål.
5. På begäran av ECB eller en nationell behörig myndighet ska ECB och berörd nationell behörig myndighet samarbeta när det gäller att fastställa om något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen är uppfyllt för en enhet eller grupp som står under tillsyn.
6. Om ECB a) beslutar att åta sig den direkta tillsynen över en enhet eller grupp som står under tillsyn eller b) beslutar att ECB:s direkta tillsyn över en enhet eller grupp som står under tillsyn ska upphöra, ska ECB och berörd nationell behörig myndighet samarbeta för att säkerställa en smidig överföring av tillsynsbefogenheterna. Framför allt ska en rapport med en redogörelse för tillsynshistorik och riskprofil för den enhet som står under tillsyn utarbetas av den berörda nationella behöriga myndigheten när ECB åtar sig den direkta tillsynen över en enhet som står under tillsyn samt av ECB när den berörda nationella behöriga myndigheten får tillsynsbefogenhet för den berörda enheten.
7. ECB ska fastställa om en enhet eller grupp som står under tillsyn är betydande med hjälp av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen enligt den turordning som anges där, nämligen: a) storleken, b) betydelsen för ekonomin i unionen eller någon deltagande medlemsstat, c) betydelsen av gränsöverskridande verksamheter, d) begärt eller mottaget offentligt ekonomiskt stöd direkt från ESM, e) det faktum att den är ett av de tre mest betydande kreditinstituten i en deltagande medlemsstat.
Artikel 44
Förfarande som ska tillämpas för att fastställa betydelsen av en enhet som står under tillsyn
1. När beslut fattas huruvida en enhet eller grupp som står under tillsyn ska klassa som betydande enligt denna avdelning ska, om inget annat sägs, ECB tillämpa de regler som framgår av avdelning 2 i Del III i denna förordning.
2. Inom den tidsram som anges i artikel 45 ska ECB skriftligen underrätta varje enhet som står under tillsyn om ett ECB-beslut om att en enhet eller grupp som står under tillsyn har klassificerats som betydande samt även underrätta berörd nationell behörig myndighet om detta beslut. För enheter som står under tillsyn, och är en del av en betydande grupp under tillsyn, ska ECB meddela sitt beslut till den enhet som står under tillsyn på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och säkerställa att alla enheter under tillsyn inom den betydande gruppen blir vederbörligen informerade.
3. För enheter som står under tillsyn och som inte har underrättats av ECB enligt punkt 1 ska den förteckning som avses i artikel 49.2 utgöra ett meddelande om att de har klassificerats som mindre betydande.
4. ECB ska ge varje berörd enhet som står under tillsyn möjlighet att skicka skriftliga inlagor innan ett ECB-beslut enligt punkt 1 antas.
5. ECB ska dessutom i enlighet med artikel 39.6 ge berörda nationella behöriga myndigheter möjlighet att inkomma med skriftliga synpunkter och kommentarer och dessa ska vederbörligen övervägas av ECB.
6. En enhet eller grupp som står under tillsyn ska klassificeras som betydande enhet eller grupp som står under tillsyn räknat från den dag då ECB-beslutet där det fastställs att den är en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn meddelades.
KAPITEL 2
Inledande och upphörande av ECB:s direkta tillsyn
Artikel 45
Inledande av ECB:s direkta tillsyn
1. ECB ska i ett ECB-beslut ange vilken dag banken kommer att åta sig den direkta tillsynen över en enhet eller grupp som står under tillsyn och som har klassificerats som betydande enhet eller grupp som står under tillsyn. Detta ECB-beslut får vara samma beslut som avses i artikel 44.2. Om inget annat följer av punkt 2 ska ECB underrätta varje berörd enhet som står under tillsynom detta ECB-beslut minst en månad före den dag då den kommer att åta sig den direkta tillsynen.
2. Om ECB åtar sig den direkta tillsynen över en enhet eller grupp som står under tillsyn antingen på grundval av att direkt offentligt finansiellt stöd har begärts eller mottagits från ESM, ska ECB i tid underrätta varje berörd enhet som står under tillsyn om det ECB-beslut som avses i punkt 1, minst en vecka före den dag då den kommer att åta sig den direkta tillsynen.
3. ECB ska lämna kopior av de ECB-tillsynsbeslut som avses i punkt 1 till de berörda nationella behöriga myndigheterna.
4. ECB ska åta sig den direkta tillsynen över en enhet eller grupp som står under tillsyn senast tolv månader efter den dag då ECB underrättar den enhet eller grupp som står under tillsyn om ett ECB-beslut enligt artikel 44.2.
5. Inom ramen för denna artikel ska ECB, om det rör sig om en grupp som står under tillsyn, meddela ECB-beslutet till den enhet som står under tillsyn på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och säkerställa att alla enheter som står under tillsyn inom gruppen blir vederbörligen informerade om tidsfristen.
Artikel 46
Upphörande av ECB:s direkta tillsyn
1. När ECB fastställer att ECB:s direkta tillsyn över en enhet eller grupp som står under tillsyn ska upphöra, ska ECB utfärda ett ECB-beslut till varje berörd enhet som står under tillsyn, med angivande av dag då den direkta tillsynen ska upphöra och skäl till detta. ECB ska anta ett sådant beslut minst en månad före den dag då ECB:s direkta tillsyn kommer att upphöra. ECB ska även lämna en kopia av detta ECB-beslut till de berörda nationella behöriga myndigheterna. Artikel 45.5 ska gälla på samma sätt.
2. Innan ett beslut enligt punkt 1 utfärdas ska ECB ge de berörda enheter som står under tillsyn möjlighet att inkomma med skriftliga synpunkter.
3. Ett ECB-beslut som anger den dag då ECB:s direkta tillsyn över en enhet som står under tillsyn ska upphöra får utfärdas tillsammans med beslutet om att enheten som står under tillsyn ska klassificeras som mindre betydande.
Artikel 47
Skäl till att ECB:s direkta tillsyn ska upphöra
1. Om en enhet som står under tillsyn har klassificerats som betydande på grundval av a) sin storlek, b) betydelsen för ekonomin i unionen eller någon deltagande medlemsstat, eller c) betydelsen av gränsöverskridande aktiviteter, eller för att den ingår i en grupp som står under tillsyn och som uppfyller minst ett av dessa kriterier, ska ECB anta ett ECB-beslut om att dess klassificering som betydande enhet som står under tillsyn samt dess direkta tillsyn ska upphöra om inget av de tre ovannämnda kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen har uppfyllts under tre på varandra följande kalenderår, antingen på individuell nivå eller av den grupp som står under tillsyn som enheten som står under tillsyn ingår i.
2. Om en enhet som står under tillsyn har klassificerats som betydande på grundval av att direkt offentligt finansiellt stöd har begärts från ESM för a) egen räkning, b) den grupp som står under tillsyn som enheten som står under tillsyn ingår i, eller c) en enhet som står under tillsyn som ingår i den gruppen och som inte är betydande av andra skäl, ska ECB anta ett ECB-beslut om att klassificeringen som betydande enhet som står under tillsyn samt den direkta tillsynen ska upphöra om det direkta offentliga finansiella stödet har avslagits, helt återlämnats eller avslutats. Om det direkta offentliga finansiella stödet har återlämnats eller avslutats, får ett sådant beslut tas senast tre kalenderår efter det att detta stöd helt har återlämnats eller avslutats.
3. Om en enhet som står under tillsyn har klassificerats som betydande på grundval av att det är ett av de tre mest betydande kreditinstituten i en deltagande medlemsstat, vilket har fastställts i enlighet med artiklarna 65-66, eller ingår i den grupp som står under tillsyn med ett sådant kreditinstitut och inte är betydande av andra skäl, ska ECB anta ett ECB-beslut om att klassificeringen som betydande enhet som står under tillsyn samt den direkta tillsynen ska upphöra om den berörda enheten som står under tillsyn inte har varit ett av de tre mest betydande kreditinstituten i en deltagande medlemsstat under tre på varandra följande kalenderår.
4. Om en enhet som står under tillsyn omfattas av ECB:s direkta tillsyn enligt ett ECB-beslut som har antagits i enlighet med artikel 6.5 b i SSM-förordningen och inte är betydande av andra skäl, ska ECB anta ett ECB-beslut om att ECB:s direkta tillsyn ska upphöra om det inom dess rimliga utrymme för skönsmässig bedömning inte längre krävs direkt tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
Artikel 48
Pågående förfaranden
1. Om behörigheten mellan ECB och en nationell behörig myndighet ska ändras, ska den myndighet vars behörighet kommer att upphöra (nedan kallad myndighet vars behörighet upphör) underrätta den myndighet som ska bli behörig (nedan kallad myndighet som övertar tillsynen) om varje tillsynsförfarande som formellt har inletts och som kräver beslut. Den myndighet vars behörighet upphör ska lämna denna information omedelbart efter att ha fått kännedom om en kommande behörighetsändring. Den myndighet vars behörighet upphör ska uppdatera denna information kontinuerligt, och som allmän regel en gång i månaden, när det finns ny information att rapportera om ett tillsynsförfarande. Den myndighet som övertar tillsynen får i vederbörligen motiverade fall tillåta att rapporteringen inte sker lika ofta. Med tillsynsförfarande avses vid tillämpning av artiklarna 48 och 49 ett tillsynsförfarande som genomförs av ECB eller en nationell behörig myndighet.
Före behörighetsövergången ska den myndighet vars behörighet upphör utan otillbörligt dröjsmål ta kontakt med den myndighet som övertar tillsynen när ett nytt tillsynsförfarande som kräver beslut formellt har inletts.
2. Om tillsynsbehörigheten ändras ska den myndighet vars behörighet upphör vidta åtgärder för att avsluta alla pågående tillsynsförfaranden som kräver beslut före den dag då tillsynsbehörigheten ska ändras.
3. Om ett formellt inlett tillsynsförfarande som kräver beslut inte kan slutföras före den dag då tillsynsbehörigheten ska ändras, ska den myndighet vars behörighet upphör alltjämt vara behörig att slutföra detta pågående tillsynsförfarande. För detta ändamål ska den myndighet vars behörighet upphör också behålla alla relevanta befogenheter till dess att tillsynsförfarandet har slutförts. Den myndighet vars behörighet upphör ska avsluta det pågående tillsynsförfarandet i fråga i enlighet med tillämplig lag inom ramen för sina kvarvarande befogenheter. Den myndighet vars behörighet upphör ska underrätta den myndighet som övertar tillsynen innan beslut fattas i ett tillsynsförfarande som pågick innan behörighetsändringen ägde rum. Den ska överlämna en kopia av det beslut som har fattats samt alla relevanta dokument som avser beslutet till den myndighet som övertar tillsynen.
4. Genom undantag från punkt 3 får ECB besluta att, i samråd med berörd nationell behörig myndighet, överta det aktuella tillsynsförfarandet inom en månad efter det att den information som krävs för att slutföra bedömningen av det formellt inledda relevanta tillsynsförfarandet har erhållits. Om det enligt nationell rätt krävs ett ECB-beslut innan den bedömningsperiod som anges i föregående mening har löpt ut, ska den nationella behöriga myndigheten lämna den information som krävs till ECB och i synnerhet ange inom vilken tidsram som ECB måste besluta om den avser att överta förfarandet eller ej. Om ECB övertar ett tillsynsförfarande ska den underrätta berörd nationell behörig myndighet samt parterna i sitt beslut om att överta det aktuella tillsynsförfarandet. ECB ska i sina beslut ange konsekvenserna av att ett tillsynsförfarande övertas.
5. ECB och den berörda nationella behöriga myndigheten ska samarbeta kring slutförandet av alla pågående förfaranden och får utbyta all relevant information för detta ändamål.
6. Denna artikel ska inte gälla gemensamma förfaranden.
KAPITEL 3
Förteckning över enheter som står under tillsyn
Artikel 49
Offentliggörande
1. ECB ska offentliggöra en förteckning med namnet på varje enhet och grupp som står under tillsyn och som omfattas av ECB:s direkta tillsyn, och i förekommande fall ange till vilken grupp en enhet som står under tillsyn hör, samt den specifika rättsliga grunden för denna direkta tillsyn. Om klassificeringen som betydande grundas på storlekskriteriet ska denna förteckning omfatta det sammanlagda värdet av tillgångarna för den enhet eller grupp som står under tillsyn. ECB ska även offentliggöra namnet på de enheter som står under tillsyn och som visserligen uppfyller ett av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen och därför skulle uppfylla villkoren för att vara betydande, men som på grund av särskilda omständigheter enligt avdelning 9 i del IV ändå betraktas som mindre betydande av ECB och därför inte omfattas av ECB:s direkta tillsyn.
2. ECB ska offentliggöra en förteckning med namnet på varje enhet som står under tillsyn av en nationell behörig myndighet samt namnet på denna berörda myndighet.
3. De förteckningar som avses i punkterna 1 och 2 ska offentliggöras elektroniskt och vara tillgängliga på ECB:s webbplats.
4. De förteckningar som avses i punkterna 1 och 2 ska uppdateras regelbundet.
AVDELNING 3
FASTSTÄLLANDE AV BETYDELSE PÅ GRUNDVAL AV STORLEK
Artikel 50
Fastställande av betydelse på grundval av storlek
1. Om en enhet eller grupp som står under tillsyn är betydande utifrån storlekskriteriet eller ej ska fastställas på grundval av det sammanlagda värdet av dess tillgångar.
2. En enhet eller grupp som står under tillsyn ska klassificeras som betydande om det sammanlagda värdet av dess tillgångar överstiger 30 miljarder euro (nedan kallad storlekströskelvärde).
Artikel 51
Grund för att fastställa om en enhet som står under tillsyn är betydande på grundval av storlek
1. Om den enhet som står under tillsyn ingår i en grupp som står under tillsyn, ska det sammanlagda värdet av dess tillgångar fastställas på grundval av den gruppbaserade tillsynsrapporteringen vid årets slut för den grupp som står under tillsyn i enlighet med tillämplig rätt.
2. Om de sammanlagda tillgångarna inte kan fastställas på grundval av de uppgifter som avses i punkt 1, ska det sammanlagda värdet av tillgångarna fastställas på grundval av de senaste reviderade konsoliderade årsredovisningarna som har upprättats enligt internationella redovisningsstandarder (IFRS) som inom unionen gäller i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (12) samt, om sådana årsredovisningar inte finns tillgängliga, på grundval av de konsoliderade årsredovisningar som har upprättats i enlighet med tillämplig nationell redovisningsrätt.
3. Om den enhet som står under tillsyn inte ingår i en grupp som står under tillsyn, ska det sammanlagda värdet av dess tillgångar fastställas på grundval av den individuella tillsynsrapporteringen vid årets slut i enlighet med tillämplig rätt.
4. Om de sammanlagda tillgångarna inte kan fastställas med hjälp av de uppgifter som avses i punkt 3, ska det sammanlagda värdet av tillgångarna fastställas på grundval av de senaste reviderade årsredovisningar som har upprättats enligt tillämplig IFRS inom unionen i enlighet med (EG) nr 1606/2002 samt, om sådana årsredovisningar inte är tillgängliga, på grundval av de årsredovisningar som har upprättats i enlighet med tillämplig nationell redovisningsrätt.
5. Om den enhet som står under tillsyn är en filial till ett kreditinstitut som är etablerad i en icke-deltagande medlemsstat, ska det sammanlagda värdet av dess tillgångar fastställas på grundval av de statistiska uppgifter som har rapporterats enligt Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Artikel 52
Grund för att fastställa betydelse på grundval av storleken i särskilda fall eller undantagsfall
1. Om det sker en exceptionell väsentlig förändring av de omständigheter som är relevanta för att fastställa betydelse på grundval av storlekskriteriet för en mindre betydande enhet som står under tillsyn, ska den berörda nationella behöriga myndigheten undersöka om storlekströskelvärdet alltjämt är uppfyllt.
Om en sådan förändring avser en betydande enhet som står under tillsyn, ska ECB undersöka om storlekströskelvärdet alltjämt är uppfyllt.
En exceptionell väsentlig förändring av omständigheter som är relevanta för att fastställa betydelsen på grundval av storlekskriteriet ska omfatta något av följande: a) fusion av två eller flera kreditinstitut, b) försäljning eller överlåtelse av ett betydande affärsområde, c) överlåtelse av aktier i ett kreditinstitut så att det inte längre ingår i samma grupp som står under tillsyn så som det gjorde före försäljningen, d) ett slutgiltigt beslut om att genomföra en ordnad likvidation av den enhet (eller grupp) som står under tillsyn, e) jämförbara faktiska situationer.
2. En mindre betydande enhet som står under tillsyn samt, när det gäller en mindre betydande grupp som står under tillsyn, den mindre betydande enhet som står under tillsyn på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna ska underrätta den berörda nationella behöriga myndigheten om varje förändring enligt punkt 1.
En betydande enhet som står under tillsyn samt, när det gäller en betydande grupp som står under tillsyn, den enhet som står under tillsyn på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna ska underrätta ECB om varje förändring enligt punkt 1.
3. Genom undantag från treårsregeln enligt artikel 47.1-47.3 samt när det föreligger exceptionella omständigheter, inklusive sådana enligt punkt 1 ska ECB i samråd med de nationella behöriga myndigheterna besluta om de berörda enheter som står under tillsyn är betydande eller mindre betydande samt från vilken dag som tillsynen ska utföras av ECB eller de nationella behöriga myndigheterna.
Artikel 53
Grupper av företag som omfattas av den sammanställda redovisningen
1. När betydelse ska fastställas på grundval av storlekskriteriet ska den grupp som står under tillsyn och inbegriper företag som omfattas av den sammanställda redovisningen omfatta företag för vilka det enligt unionsrätten måste genomföras en konsolidering för tillsynsändamål.
2. När betydelse ska fastställas på grundval av storlekskriteriet ska den grupp som står under tillsyn och inbegriper företag som omfattas av den sammanställda redovisningen inkludera dotterföretag och filialer i icke-deltagande medlemsstater och tredjeländer.
Artikel 54
Konsolideringsmetod
Konsolideringsmetod ska vara den som enligt unionsrätten tillämpas för tillsynsändamål.
Artikel 55
Metod för att beräkna sammanlagda tillgångar
När ett kreditinstituts betydelse ska fastställas på grundval av storlekskriteriet ska ”det sammanlagda värdet av tillgångarna” härledas från raden ”summa tillgångar” i en balansräkning som har upprättats i enlighet med unionsrätten för tillsynsändamål.
AVDELNING 4
FASTSTÄLLANDE AV BETYDELSE PÅ GRUNDVAL AV BETYDELSEN FÖR EKONOMIN I UNIONEN ELLER NÅGON DELTAGANDE MEDLEMSSTAT
Artikel 56
Tröskelvärde för nationell ekonomisk betydelse
En enhet som står under tillsyn och som är etablerad i en deltagande medlemsstat eller en grupp som står under tillsyn och vars moderföretag är etablerat i en deltagande medlemsstat ska klassificeras som betydande på grundval av dess betydelse för ekonomin i den berörda deltagande medlemsstaten om
(tröskelvärde för nationell ekonomisk betydelse)
och
A ≥ 5 miljarder euro
där
A
är det sammanlagda värdet av tillgångar som har fastställts i enlighet med artiklarna 51-55 för ett visst kalenderår, och
B
är bruttonationalprodukten till marknadspris såsom den definieras i punkt 8.89 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (14) (ENS 2010) och som har offentliggjorts av Eurostat för ett visst kalenderår.
Artikel 57
Kriterier för att fastställa betydelse på grundval av betydelsen för ekonomin i unionen eller någon deltagande medlemsstat
1. ECB ska i synnerhet beakta följande kriterier vid sin bedömning av huruvida en enhet eller grupp som står under tillsyn är betydande för ekonomin i unionen eller någon deltagande medlemsstat av andra skäl än dem som anges i artikel 56:
a)
Vilken betydelse som den enhet eller grupp som står under tillsyn har för vissa ekonomiska sektorer i unionen eller en deltagande medlemsstat.
b)
Graden av sammanlänkning mellan den enhet eller grupp som står under tillsyn och ekonomin i unionen eller en deltagande medlemsstat.
c)
Möjligheten att ersätta den enhet eller grupp som står under tillsyn som marknadsaktör såväl som tjänsteleverantör till kunder.
d)
Den affärsmässiga, strukturella och operativa komplexiteten för den enhet eller grupp som står under tillsyn.
2. Artikel 52.3 ska gälla på samma sätt.
Artikel 58
Fastställande av betydelse på grundval av betydelsen för ekonomin i någon deltagande medlemsstat på begäran av en nationell behörig myndighet
1. En nationell behörig myndighet får underrätta ECB om att den anser att en enhet som står under tillsyn är betydande för den inhemska ekonomin.
2. ECB ska bedöma meddelandet från den nationella behöriga myndigheten på grundval av de kriterier som fastställs i artikel 57.1.
3. Artikel 57 ska gälla på samma sätt.
AVDELNING 5
FASTSTÄLLANDE AV BETYDELSE PÅ GRUNDVAL AV BETYDELSEN AV GRÄNSÖVERSKRIDANDE VERKSAMHETER
Artikel 59
Kriterier för att fastställa betydelse på grundval av betydelsen av gränsöverskridande verksamheter för en grupp som står under tillsyn
1. ECB får endast betrakta en grupp som står under tillsyn som betydande på grundval av dess gränsöverskridande verksamheter om moderföretaget till en grupp som står under tillsyn har etablerade dotterföretag, som själva är kreditinstitut, i fler än en annan deltagande medlemsstat.
2. ECB får endast betrakta en grupp som står under tillsyn som betydande på grundval av dess gränsöverskridande verksamheter om de sammanlagda tillgångarna överstiger 5 miljarder euro och
a)
andelen gränsöverskridande tillgångar i förhållande till de sammanlagda tillgångarna överskrider 20 procent, eller
b)
andelen gränsöverskridande skulder i förhållande till de sammanlagda skulderna överskrider 20 procent.
3. Artikel 52.3 ska gälla på samma sätt.
Artikel 60
Gränsöverskridande tillgångar och skulder
1. För en grupp som står under tillsyn avser gränsöverskridande tillgångar den andel av de sammanlagda tillgångarna där motparten är ett kreditinstitut eller annan juridisk eller fysisk person som är belägen i en annan deltagande medlemsstat än den medlemsstat där moderföretaget till den berörda grupp som står under tillsyn har sitt huvudkontor.
2. För en grupp som står under tillsyn avser gränsöverskridande skulder den andel av de sammanlagda skulderna där motparten är ett kreditinstitut eller annan juridisk eller fysisk person som är belägen i en annan deltagande medlemsstat än den medlemsstat där moderföretaget till den berörda grupp som står under tillsyn har sitt huvudkontor.
AVDELNING 6
FASTSTÄLLANDE AV BETYDELSE PÅ GRUNDVAL AV BEGÄRT ELLER MOTTAGET OFFENTLIGT FINANSIELLT STÖD FRÅN ESM
Artikel 61
Begärt eller mottaget direkt offentligt finansiellt stöd från ESM
1. Direkt offentligt finansiellt stöd begärs till en enhet som står under tillsyn när en ESM-medlem begär att finansiellt stöd ska beviljas denna enhet av ESM i enlighet med ett beslut som har fattats av ESM-rådet enligt artikel 19 i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen när det gäller omedelbar återkapitalisering av ett kreditinstitut samt när detta sker med de instrument som har antagits enligt det beslutet.
2. Direkt offentligt finansiellt stöd tas emot av ett kreditinstitut när det finansiella stödet har tagits emot av kreditinstitutet enligt det beslut och de instrument som avses i punkt 1.
Artikel 62
De nationella behöriga myndigheternas skyldighet att underrätta ECB om att offentligt finansiellt stöd kan komma att begäras eller tas emot av en mindre betydande enhet som står under tillsyn
1. Utan att det påverkar skyldigheten enligt artikel 96 att underrätta ECB om en försämring av den finansiella situationen för en mindre betydande enhet som står under tillsyn, ska den nationella behöriga myndigheten underrätta ECB så snart den får kännedom om att offentligt finansiellt stöd kan behöva beviljas på nationell nivå indirekt från ESM och/eller av ESM till en mindre betydande enhet som står under tillsyn.
2. Den nationella behöriga myndigheten ska lämna sin bedömning av den finansiella situationen för en mindre betydande enhet som står under tillsyn först till ECB för övervägande och därefter till ESM, utom i vederbörligen motiverade brådskande fall.
Artikel 63
Inledande och upphörande av den direkta tillsynen
1. En enhet som står under tillsyn och som är föremål för en begäran om direkt offentligt finansiellt stöd från ESM eller som har erhållit direkt offentligt finansiellt stöd från ESM ska klassificeras som betydande enhet som står under tillsyn från och med den dag då direkt offentligt finansiellt stöd har begärts för dess räkning.
2. Den dag då ECB ska åta sig den direkta tillsynen ska specificeras i ett ECB-beslut i enlighet med avdelning 2.
3. Artikel 52.3 ska gälla på samma sätt.
Artikel 64
Tillämpningsområde
Om direkt offentligt finansiellt stöd har begärts för en enhet som står under tillsyn och som ingår i en grupp som står under tillsyn, ska samtliga enheter som står under tillsyn och som ingår i den grupp som står under tillsyn klassificeras som betydande.
AVDELNING 7
FASTSTÄLLANDE AV BETYDELSE PÅ GRUNDVAL AV ATT DEN ENHET SOM STÅR UNDER TILLSYN ÄR ETT AV DE TRE MEST BETYDANDE KREDITINSTITUTEN I EN DELTAGANDE MEDLEMSSTAT
Artikel 65
Kriterier för att fastställa de tre mest betydande kreditinstituten i en deltagande medlemsstat
1. Ett kreditinstitut eller en grupp som står under tillsyn ska klassificeras som betydande om det rör sig om ett av de tre mest betydande kreditinstituten eller en av de tre mest betydande grupperna som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat.
2. Vid identifieringen av de tre mest betydande kreditinstitut eller grupper som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat ska ECB och berörd nationell behörig myndighet beakta storleken för enheten respektive gruppen som står under tillsyn, vilken fastställs enligt artiklarna 50-55.
Artikel 66
Omprövningsprocess
1. För varje deltagande medlemsstat ska ECB senast den 1 oktober varje kalenderår fastställa om tre kreditinstitut eller grupper som står under tillsyn med ett moderföretag som är etablerat i en sådan deltagande medlemsstat bör klassificeras som betydande enheter som står under tillsyn.
2. På begäran av ECB ska de nationella behöriga myndigheterna senast den 1 oktober innevarande kalenderår underrätta ECB om de tre mest betydande kreditinstitut eller grupper som står under tillsyn och som är etablerade i deras respektive deltagande medlemsstater. De tre mest betydande kreditinstitut eller grupper som står under tillsyn ska fastställas av de nationella behöriga myndigheterna på grundval av kriterierna i artiklarna 50-55.
3. För vart och ett av de tre mest betydande kreditinstituten eller var och en av de grupper som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna ska berörd nationell behörig myndighet lämna en rapport till ECB med en redogörelse för tillsynshistorik och riskprofil i respektive fall, om inte det kreditinstitut eller den grupp som står under tillsyn redan har klassificerats som betydande.
När den information som avses i punkt 2 har tagits emot ska ECB genomföra en egen bedömning. ECB får för detta ändamål begära att berörd nationell behörig myndighet ska lämna all information som är av betydelse.
4. Om ett eller flera av de tre mest betydande kreditinstituten eller en eller flera av de grupper som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat inte har klassificerats som betydande enheter som står under tillsyn den 1 oktober ett visst år, ska ECB anta ett beslut i enlighet med avdelning 2 för vart och ett av de tre mest betydande kreditinstitut eller var och en av de tre mest betydande grupper som står under tillsyn och som inte klassificeras som betydande.
5. Artikel 52.3 ska gälla på samma sätt.
AVDELNING 8
ECB-BESLUT OM DIREKT TILLSYN ÖVER MINDRE BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN ENLIGT ARTIKEL 6.5 B I SSM-FÖRORDNINGEN
Artikel 67
Kriterier för ett ECB-beslut enligt artikel 6.5 b i SSM-förordningen
1. Enligt artikel 6.5 b i SSM-förordningen får ECB genom ett ECB-beslut när som helst besluta att själv utöva direkt tillsyn över en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn i de fall då det är nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
2. Innan ECB fattar beslut enligt punkt 1 ska bland annat följande faktorer beaktas:
a)
Om den mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn nästan uppfyller något av kriterierna i artikel 6.4 i SSM-förordningen.
b)
Graden av sammanlänkning mellan den mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn och andra kreditinstitut.
c)
Om den mindre betydande enhet som står under tillsyn är ett dotterföretag till en enhet som står under tillsyn och som har sitt huvudkontor i en icke-deltagande medlemsstat eller ett tredjeland och har etablerat ett eller flera dotterföretag, som även är kreditinstitut, eller en eller flera filialer i deltagande medlemsstater, varav en eller flera är betydande.
d)
Det faktum att ECB:s instruktioner inte har följts av den nationella behöriga myndigheten.
e)
Det faktum att den nationella behöriga myndigheten inte har följt de åtgärder som avses i artikel 4.3 första stycket i SSM-förordningen.
f)
Det faktum att den mindre betydande enhet som står under tillsyn har begärt eller erhållit indirekt finansiellt stöd från EFSF eller ESM.
Artikel 68
Förfarande för att utarbeta ett ECB-beslut enligt artikel 6.5 b i SSM-förordningen på begäran av en nationell behörig myndighet
1. På begäran av en nationell behörig myndighet ska ECB bedöma om det är nödvändigt att utöva direkt tillsyn enligt SSM-förordningen över en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
2. I den nationella behöriga myndighetens begäran ska det a) fastställas för vilken mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn som den nationella behöriga myndigheten anser att ECB bör åta sig direkt tillsyn, samt b) anges varför det är nödvändigt att ECB utövar tillsyn över denna mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
3. Den nationella behöriga myndighetens begäran ska åtföljas av en rapport med en redogörelse för tillsynshistorik och riskprofil för den berörda mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn.
4. Om ECB inte samtycker till den nationella behöriga myndighetens begäran, ska banken samråda med den berörda nationella behöriga myndigheten innan den gör sin slutliga bedömning av om det är nödvändigt att ECB utövar tillsyn över denna mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
5. Om ECB beslutar att det är nödvändigt att ECB utövar direkt tillsyn över denna mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard, ska den anta ett ECB-beslut i enlighet med avdelning 2.
Artikel 69
Förfarande för att utarbeta ECB-beslut enligt artikel 6.5 b i SSM-förordningen på ECB:s eget initiativ
1. ECB får begära att en nationell behörig myndighet ska lämna en rapport med en redogörelse för tillsynshistorik och riskprofil för en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn. ECB ska ange vilken dag denna rapport ska levereras till ECB.
2. ECB ska samråda med den berörda nationella behöriga myndigheten innan den gör sin slutliga bedömning av om det är nödvändigt att ECB utövar tillsyn över den mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
3. Om ECB konstaterar att det är nödvändigt att ECB utövar direkt tillsyn över denna mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard, ska den anta ett ECB-beslut i enlighet med avdelning 2.
AVDELNING 9
SÄRSKILDA OMSTÄNDIGHETER SOM KAN MOTIVERA ATT EN ENHET SOM STÅR UNDER TILLSYN KLASSIFICERAS SOM MINDRE BETYDANDE TROTS ATT KRITERIERNA FÖR ”BETYDANDE” ÄR UPPFYLLDA
Artikel 70
Särskilda omständigheter som leder till att en betydande enhet som står under tillsyn klassificeras som mindre betydande
1. Särskilda omständigheter enligt artikel 6.4 andra och femte stycket i SSM-förordningen (nedan kallade särskilda omständigheter) föreligger när det finns särskilda och faktiska omständigheter som gör att det är olämpligt att klassificera en enhet som står under tillsyn som betydande med hänsyn till SSM-förordningens mål och principer och i synnerhet behovet att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard.
2. Begreppet ”särskilda omständigheter” ska tolkas restriktivt.
Artikel 71
Bedömning att det föreligger särskilda omständigheter
1. Frågan om det förekommer särskilda omständigheter som motiverar att en enhet som står under tillsyn klassificeras som mindre betydande i stället för betydande ska fastställas från fall till fall och specifikt för den enhet eller grupp som står under tillsyn, men inte för kategorier av enheter som står under tillsyn.
2. Artikel 40 ska gälla på samma sätt.
3. Artiklarna 44-46, 48 och 49 ska gälla på samma sätt. ECB ska i ett ECB-beslut ange vilka skäl som låg till grund för slutsatsen att det föreligger särskilda omständigheter.
Artikel 72
Omprövning
1. ECB ska med stöd av berörda nationella behöriga myndigheter minst en gång varje år undersöka om det alltjämt föreligger särskilda omständigheter för en enhet eller grupp som står under tillsyn och som har klassificerats som mindre betydande på grund av särskilda omständigheter.
2. Den berörda enhet som står under tillsyn ska lämna samtliga upplysningar och dokument som ECB har begärt för att kunna utföra en översyn enligt punkt 1.
3. Om ECB anser att det inte längre föreligger särskilda omständigheter, ska den anta ett ECB-beslut som riktar sig till den berörda enheten som står under tillsyn där det fastställs att den klassas som betydande och att det några särskilda omständigheter inte längre föreligger.
4. Del IV avdelning 2 ska gälla på samma sätt.
DEL V
GEMENSAMMA FÖRFARANDEN
AVDELNING 1
SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ ANSÖKAN OM TILLSTÅND ATT DRIVA VERKSAMHET I KREDITINSTITUT
Artikel 73
Anmälan till ECB om en ansökan om tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut
1. En nationell behörig myndighet som tar emot en ansökan om tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut som ska etableras i en deltagande medlemsstat ska underrätta ECB om att en sådan ansökan har tagits emot inom femton arbetsdagar.
2. Den nationella behöriga myndigheten ska även informera ECB om gällande tidsfrist för att fatta beslut om ansökan och underrätta sökanden enligt tillämplig nationell rätt.
3. Om ansökan är ofullständig ska den nationella behöriga myndigheten uppmana sökanden att lämna den ytterligare information som krävs, antingen på eget initiativ eller på ECB:s begäran. Den nationella behöriga myndigheten ska sända all sådan ytterligare information som den tar emot till ECB inom femton arbetsdagar från det att den har tagits emot av den nationella behöriga myndigheten.
Artikel 74
Nationella behöriga myndigheters bedömning av ansökningar
Den nationella behöriga myndighet som en ansökan lämnas till ska bedöma om sökanden uppfyller samtliga villkor för tillstånd som anges i tillämplig nationell rätt i den nationella behöriga myndighetens medlemsstat.
Artikel 75
Nationella behöriga myndigheters beslut om att avslå ansökan
Nationella behöriga myndigheter ska avslå ansökningar som inte uppfyller de villkor för tillstånd som anges i tillämplig nationell rätt och sända en kopia av sitt beslut till ECB.
Artikel 76
Nationella behöriga myndigheters utkast till beslut om tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut
1. Om den nationella behöriga myndigheten är övertygad om att ansökan uppfyller samtliga villkor för tillstånd som anges i tillämplig nationell rätt, ska den utarbeta ett utkast till beslut där det föreslås att ECB beviljar sökanden tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut (nedan kallat utkast till tillståndsbeslut).
2. Den nationella behöriga myndigheten ska säkerställa att ECB och sökanden underrättas om utkastet till tillståndsbeslut minst tjugo arbetsdagar före utgången av den maximala bedömningsperiod som anges i tillämplig nationell rätt.
3. Den nationella behöriga myndigheten får föreslå att rekommendationer, villkor och/eller begränsningar bifogas ett utkast till tillståndsbeslut i enlighet med nationell rätt och unionsrätt. I sådana fall ska den nationella behöriga myndigheten vara ansvarig för att bedöma om villkor och/eller begränsningar är uppfyllda.
Artikel 77
ECB:s bedömning av ansökningar och hörande av sökande
1. ECB ska bedöma ansökan på grundval av de villkor för tillstånd som anges i tillämplig unionsrätt. Om ECB anser att dessa villkor inte är uppfyllda, ska sökanden ges möjlighet att skriftligen yttra sig över de sakförhållanden och invändningar som är av relevans för bedömningen, i enlighet med artikel 31.
2. Om det bedöms vara nödvändigt med ett möte samt i varje annat fall som är vederbörligen motiverat får ECB förlänga maximiperioden för beslut om ansökan i enlighet med artikel 14.3 i SSM-förordningen. Sökanden ska underrättas om denna förlängning i enlighet med artikel 35 i denna förordning.
Artikel 78
ECB:s beslut om ansökningar
1. ECB ska ta ställning till ett utkast till tillståndsbeslut som den har tagit emot från den nationella behöriga myndigheten inom tio arbetsdagar, om det inte har fattats ett beslut om att förlänga maximiperioden i enlighet med artikel 77.2. ECB kan tillstyrka utkastet till tillståndsbeslut och därigenom samtycka till att tillstånd beviljas eller också invända mot utkastet till tillståndsbeslut.
2. ECB ska grunda sitt beslut på sin egen bedömning av ansökan, utkastet till tillståndsbeslut samt eventuella kommentarer från sökanden enligt artikel 77.
3. Om ECB inte vidtar någon åtgärd inom den tidsfrist som framgår av punkt 1 ska utkastet till tillståndsbeslut som tagits fram av den nationella behöriga myndigheten anses vara antagen.
4. ECB ska anta ett beslut om att bevilja tillstånd om sökanden uppfyller samtliga villkor för tillstånd i enlighet med tillämplig unionsrätt och nationell rätt i den medlemsstat där sökanden är etablerad.
5. Beslutet om att bevilja tillstånd ska omfatta sökandens verksamhet som kreditinstitut i enlighet med tillämplig nationell rätt, utan att det påverkar några ytterligare tillståndskrav enligt tillämplig nationell rätt för annan verksamhet än att driva rörelse som omfattar att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel samt att bevilja kredit för egen räkning.
Artikel 79
Upphörande av giltighet för tillstånd
Tillståndet ska upphöra att gälla i de situationer som avses i artikel 18 a i direktiv 2013/36/EU när tillämplig nationell rätt föreskriver detta. De nationella behöriga myndigheterna ska informera ECB när ett individuellt tillstånd upphör att gälla. Efter att först ha informerat den berörda nationella behöriga myndigheten och den enhet som står under tillsyn ska ECB sedan offentliggöra att tillståndet har upphört att gälla i enlighet med relevant nationell lagstiftning.
AVDELNING 2
SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ ÅTERKALLANDE AV TILLSTÅND
Artikel 80
Nationella behöriga myndigheters förslag att återkalla tillstånd
1. Om den berörda nationella behöriga myndigheten anser att ett kreditinstituts tillstånd helt eller delvis bör återkallas i enlighet med tillämplig unionsrätt eller nationell rätt, vilket också inbegriper ett återkallande på kreditinstitutets begäran, ska den till ECB lämna ett utkast till beslut där det föreslås att tillståndet ska återkallas (nedan kallat utkast till återkallandebeslut), tillsammans med alla relevanta underlag.
2. Den nationella behöriga myndigheten ska tillsammans med den nationella myndighet som är behörig att rekonstruera och avveckla kreditinstitut (nedan kallad den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten) samordna varje utkast till återkallandebeslut som är av relevans för den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten.
Artikel 81
ECB:s bedömning av ett utkast till återkallandebeslut
1. ECB ska bedöma utkastet till återkallandebeslut utan otillbörligt dröjsmål. Den ska framför allt beakta de brådskande skäl som har lagts fram av den nationella behöriga myndigheten.
2. Rätten att bli hörd enligt artikel 31 ska gälla.
Artikel 82
Bedömning på ECB:s eget initiativ och samråd med nationella behöriga myndigheter
1. Om ECB får kännedom om omständigheter som kan utgöra skäl för att återkalla ett tillstånd, ska den på eget initiativ bedöma om tillståndet bör återkallas i enlighet med tillämplig unionsrätt.
2. ECB får när som helst samråda med berörda nationella behöriga myndigheter. Om ECB avser att återkalla ett tillstånd, ska den samråda med den nationella behöriga myndigheten i den medlemsstat där kreditinstitutet är etablerat minst 25 arbetsdagar före den dag då den planerar att fatta sitt beslut. I vederbörligen motiverade brådskande fall får tidsfristen för samråd sänkas till fem arbetsdagar.
3. Om ECB avser att återkalla ett tillstånd ska banken underrätta de berörda nationella behöriga myndigheterna om eventuella kommentarer som har inkommit från kreditinstitutet. Kreditinstitutets rätt att bli hörd enligt artikel 31 ska gälla.
4. ECB ska samordna ett förslag om att återkalla ett tillstånd i enlighet med artikel 14.5 i SSM-förordningen med den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten. ECB ska underrätta den nationella behöriga myndigheten omedelbart efter det att kontakt har inletts med den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten.
Artikel 83
ECB:s beslut om att återkalla tillstånd
1. ECB ska besluta om återkallande av tillstånd utan otillbörligt dröjsmål. I samband med detta får den godkänna eller avslå relevant utkast till återkallandebeslut.
2. När ECB fattar sitt beslut ska samtliga nedanstående aspekter beaktas: a) dess egen bedömning av de omständigheter som motiverar återkallandet, b) i tillämpliga fall den nationella behöriga myndighetens utkast till återkallandebeslut, c) samråd med den berörda nationella behöriga myndigheten samt, i de fall då den nationella behöriga myndigheten inte är den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten, samråd med den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten (som tillsammans med den nationella behöriga myndigheten nedan kallas de nationella myndigheterna), d) alla kommentarer som kreditinstitutet har lämnat enligt artiklarna 81.2 och 82.3.
3. I de fall som beskrivs i artikel 84 ska ECB även fatta beslut om den berörda nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten inte invänder mot att tillståndet återkallas eller om ECB konstaterar att de korrekta åtgärder som krävs för att upprätthålla finansiell stabilitet inte har genomförts av de nationella myndigheterna.
Artikel 84
Förfarande för eventuella åtgärder för rekonstruktion som ska vidtas av de nationella myndigheterna
1. Om den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten meddelar att den invänder mot att ECB har för avsikt att återkalla ett tillstånd, ska ECB och den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten komma överens om en tidsperiod då ECB ska avstå från att fullfölja återkallandet av tillståndet. ECB ska underrätta den nationella behöriga myndigheten omedelbart efter det att kontakt har inletts med den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten för att nå denna överenskommelse.
2. När den överenskomna tidsperioden har löpt ut ska ECB bedöma om den avser att fullfölja återkallandet av tillståndet eller att förlänga den överenskomna tidsperioden i enlighet med artikel 14.6 i SSM-förordningen, med beaktande av eventuella framsteg som har gjorts. ECB ska samråda med såväl den berörda nationella behöriga myndigheten som den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten, om denna är en annan än den nationella behöriga myndigheten. Den nationella behöriga myndigheten ska underrätta ECB om de åtgärder som dessa myndigheter har vidtagit samt om dess bedömning av konsekvenserna av ett återkallande.
3. Artikel 83 ska gälla om den nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten inte invänder mot återkallandet av ett tillstånd eller om ECB konstaterar att de korrekta åtgärder som krävs för att upprätthålla finansiell stabilitet inte har vidtagits av de nationella myndigheterna.
AVDELNING 3
SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ FÖRVÄRV AV KVALIFICERADE INNEHAV
Artikel 85
Anmälan till nationella behöriga myndigheter om förvärv av kvalificerade innehav
1. En nationell behörig myndighet som får en anmälan om avsikten att förvärva ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut som är etablerat i den deltagande medlemsstaten ska underrätta ECB om en sådan anmälan senast fem arbetsdagar från det att den har tagits emot i enlighet med artikel 22.2 i direktiv 2013/36/EU.
2. Den nationella behöriga myndigheten ska underrätta ECB om den måste avbryta bedömningsperioden på grund av en begäran om ytterligare information. Den nationella behöriga myndigheten ska vidarebefordra sådan ytterligare information till ECB inom fem arbetsdagar efter mottagandet.
3. Den nationella behöriga myndigheten ska även underrätta ECB om den dag då beslutet om att invända eller inte invända mot förvärvet av ett kvalificerat innehav ska meddelas sökanden enligt tillämplig nationell rätt.
Artikel 86
Bedömning av potentiella förvärv
1. Den nationella behöriga myndighet som underrättas om ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut ska bedöma om det tilltänkta förvärvet uppfyller samtliga villkor som anges i tillämplig unionsrätt och nationell rätt. Efter denna bedömning ska den nationella behöriga myndigheten utarbeta ett utkast till beslut till ECB om att invända eller inte invända mot förvärvet.
2. Den nationella behöriga myndigheten ska lämna utkastet till beslut om att invända eller inte invända mot förvärvet till ECB minst femton arbetsdagar före utgången av den bedömningsperiod som anges i tillämplig unionsrätt.
Artikel 87
ECB:s beslut om förvärv
ECB ska besluta om att invända eller inte invända mot förvärvet på grundval av sin egen bedömning av det föreslagna förvärvet samt den nationella behöriga myndighetens utkast till beslut. Rätten att bli hörd enligt artikel 31 ska gälla.
AVDELNING 4
MEDDELANDE OM BESLUT OM GEMENSAMMA FÖRFARANDEN
Artikel 88
Förfaranden för meddelande om beslut
1. ECB ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta parterna i följande beslut i enlighet med artikel 35:
a)
Ett ECB-beslut om återkallande av tillstånd för ett kreditinstitut.
b)
Ett ECB-beslut om förvärv av ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut.
2. ECB ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta berörd nationell behörig myndighet om följande beslut:
a)
Ett ECB-beslut om ansökan om tillstånd för ett kreditinstitut.
b)
Ett ECB-beslut om återkallande av tillstånd för ett kreditinstitut.
c)
Ett ECB-beslut om förvärv av ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut.
3. Den nationella behöriga myndigheten ska underrätta den som ansöker om tillstånd om följande beslut:
a)
Ett utkast till tillståndsbeslut.
b)
En nationell behörig myndighets beslut att avslå ansökan om tillstånd när sökanden inte uppfyller de villkor för tillstånd som anges i tillämplig nationell rätt.
c)
Ett ECB-beslut om att invända mot det utkast till tillståndsbeslut som avses i punkt a.
d)
Ett tillståndsbeslut från ECB.
4. Den nationella behöriga myndigheten ska underrätta den berörda nationella rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheten om ECB:s beslut att återkalla ett tillstånd för ett kreditinstitut.
5. ECB informera Europeiska bankmyndigheten (EBA) om varje ECB-beslut att bevilja eller återkalla ett tillstånd för ett kreditinstitut eller när ett tillstånd upphör att gälla. ECB ska ange orsakerna till beslutet att återkalla ett tillstånd eller när ett tillstånd upphör att gälla.
DEL VI
FÖRFARANDEN FÖR TILLSYN ÖVER BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
AVDELNING 1
TILLSYN ÖVER BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN SAMT BISTÅND FRÅN NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETER
Artikel 89
Tillsyn över betydande enheter som står under tillsyn
ECB ska utöva direkt tillsyn över betydande enheter som står under tillsyn i enlighet med de förfaranden som fastställs i del II, särskilt med avseende på de gemensamma tillsynsgruppernas uppgifter och sammansättning.
Artikel 90
De nationella behöriga myndigheternas roll när de bistår ECB
1. En nationell behörig myndighet ska bistå ECB vid utförandet av dess uppgifter enligt de villkor som fastställs i SSM-förordningen samt denna förordning och ska framför allt utföra samtliga följande aktiviteter:
a)
Lämna utkast till beslut till ECB beträffande betydande enheter som står under tillsyn och som är etablerade i dess deltagande medlemsstat, i enlighet med artikel 91.
b)
Bistå ECB med att förbereda och genomföra alla åtgärder i samband med utförandet av de uppgifter som ECB tilldelas enligt SSM-förordningen, inbegripet bistånd vid kontrollverksamhet och löpande bedömning av situationen för en betydande enhet som står under tillsyn.
c)
Bistå ECB med att genomdriva dess beslut samt vid behov utnyttja de befogenheter som avses i artikel 9.1 tredje stycket och artikel 11.2 i SSM-förordningen.
2. En nationell behörig myndighet som bistår ECB ska följa ECB:s instruktioner för de betydande enheter som står under tillsyn.
Artikel 91
Utkast till beslut som ska utarbetas av de nationella behöriga myndigheterna för ECB:s övervägande
1. I enlighet med artikel 6.3 och 6.7 b i SSM-förordningen får ECB begära att en nationell behörig myndighet ska utarbeta ett utkast till beslut gällande utförandet av de uppgifter som avses i artikel 4 i SSM-förordningen för dess beaktande.
I denna begäran ska tidsfristen för att sända utkastet till beslut till ECB specificeras.
2. En nationell behörig myndighet får också på eget initiativ lämna ett utkast till beslut som avser en betydande enhet som står under tillsyn till ECB för beaktande via den gemensamma tillsynsgruppen.
Artikel 92
Informationsutbyte
ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska utan otillbörligt dröjsmål utbyta information om betydande enheter som står under tillsyn om det föreligger en allvarlig indikation på att dessa betydande enheter som står under tillsyn inte längre kan förväntas fullgöra sina skyldigheter gentemot borgenärerna och i synnerhet inte längre har säkerhet för kontoinnehavarnas anförtrodda medel, eller om det föreligger en allvarlig indikation på omständigheter som skulle kunna leda till slutsatsen att det berörda kreditinstitutet inte kan återbetala insättningar enligt artikel 1.3 i) i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG (15). ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska göra detta innan det fattas ett beslut där detta fastställs.
AVDELNING 2
EFTERLEVNAD AV LÄMPLIGA KRAV FÖR DE PERSONER SOM ANSVARAR FÖR KREDITINSTITUTENS LEDNING
Artikel 93
Lämplighetsbedömning av medlemmar i ledningsorganen för betydande enheter som står under tillsyn
1. För att säkerställa att instituten har tillförlitliga styrformer, och utan att det påverkar tillämplig unionsrätt och nationell rätt samt del V, ska en betydande enhet som står under tillsyn underrätta den berörda nationella behöriga myndigheten om varje förändring som rör medlemmarna i ledningsorganens lednings- och tillsynsfunktioner (nedan kallade chefer) i den mening som avses i artikel 3.1.7 och 3.2 i direktiv 2013/36/EU, inbegripet förlängning av chefernas mandatperiod. Den berörda nationella behöriga myndigheten ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta ECB om varje sådan förändring och i samband med detta informera om gällande tidsfrist för att fatta och meddela beslut enligt tillämplig nationell rätt.
2. Vid lämplighetsbedömning av cheferna för betydande enheter som står under tillsyn ska ECB ha samma tillsynsbefogenheter som de behöriga myndigheterna har enligt tillämplig unionsrätt och nationell rätt.
Artikel 94
Fortlöpande granskning av chefernas lämplighet
1. En betydande enhet som står under tillsyn ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta berörd nationell behörig myndighet om alla nya sakförhållanden som kan komma att påverka en inledande bedömning av lämpligheten eller någon annan aspekt som skulle kunna inverka på en chefs lämplighet så snart denna enhet eller den berörda chefen har fått kännedom om dessa sakförhållanden eller aspekter. Den berörda nationella behöriga myndigheten ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta ECB om sådana nya sakförhållanden eller aspekter.
2. ECB får inleda en ny bedömning på grundval av de nya sakförhållanden eller aspekter som avses i punkt 1 eller om ECB får kännedom om eventuella nya sakförhållanden som kan påverka den inledande bedömningen av den berörda chefen eller någon annan aspekt som skulle kunna inverka på chefens lämplighet. ECB ska då besluta om lämpliga åtgärder i enlighet med tillämplig unionsrätt och nationell rätt samt utan otillbörligt dröjsmål underrätta den berörda nationella behöriga myndigheten om dessa åtgärder.
AVDELNING 3
ANDRA FÖRFARANDEN SOM SKA TILLÄMPAS AV BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
Artikel 95
Begäranden, anmälningar eller ansökningar från betydande enheter som står under tillsyn
1. Utan att det påverkar de specifika förfaranden som föreskrivs framför allt i del V och den normala samverkan med den nationella behöriga myndigheten ska en betydande enhet som står under tillsyn vända sig till ECB med samtliga begäranden, anmälningar eller ansökningar som rör utförandet av de uppgifter som ECB har tilldelats.
2. ECB ska se till att varje sådan begäran, anmälan eller ansökan är tillgänglig för den berörda nationella behöriga myndigheten och får begära att den nationella behöriga myndigheten ska utarbeta ett utkast till beslut i enlighet med artikel 91.
3. Om det uppstår väsentliga förändringar i förhållande till det tillstånd som har beviljats för den inledande begäran, anmälan eller ansökan, ska den betydande enhet som står under tillsyn lämna en ny begäran, anmälan eller ansökan till ECB enligt det förfarande som avses i punkt 1.
DEL VII
FÖRFARANDEN FÖR TILLSYN ÖVER MINDRE BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
AVDELNING 1
NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETERS MEDDELANDE TILL ECB OM DEN NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETENS VÄSENTLIGA TILLSYNSFÖRFARANDEN OCH UTKAST TILL VÄSENTLIGA TILLSYNSBESLUT
Artikel 96
Försämring av den finansiella situationen för en mindre betydande enhet som står under tillsyn
Nationella behöriga myndigheter ska underrätta ECB om situationen för en mindre betydande enhet som står under tillsyn försämras snabbt och väsentligt, i synnerhet om denna försämring skulle kunna leda till en begäran om direkt eller indirekt finansiellt stöd från ESM, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 62.
Artikel 97
Nationella behöriga myndigheters meddelande till ECB om den nationella behöriga myndighetens väsentliga tillsynsförfaranden
1. För att ECB ska kunna utöva tillsyn över systemets sätt att fungera i enlighet med artikel 6.5 c i SSM-förordningen ska de nationella behöriga myndigheterna informera ECB om den nationella behöriga myndighetens väsentliga tillsynsförfaranden som rör mindre betydande enheter som står under tillsyn. ECB ska fastställa allmänna kriterier, med särskilt beaktande av risksituationen för den mindre betydande enhet som står under tillsyn samt den eventuella inverkan detta kan få på det inhemska finansiella systemet, för att avgöra vilken information som ska meddelas samt till vilka mindre betydande enheter som står under tillsyn. Informationen ska lämnas av de nationella behöriga myndigheterna på förhand eller, i vederbörligen motiverade brådskande fall, samtidigt som ett förfarande inleds.
2. Den nationella behöriga myndighetens väsentliga tillsynsförfaranden som avses i punkt 1 ska omfatta följande:
a)
Skiljande av medlemmar i ledningsorgan från deras befattningar i mindre betydande enheter som står under tillsyn samt utnämning av särskilda chefer som ska ta över ledningen av mindre betydande enheter som står under tillsyn.
b)
Förfaranden som har en betydande inverkan på den mindre betydande enhet som står under tillsyn.
3. Utöver de informationskrav som ECB har fastställt i enlighet med denna artikel får ECB när som helst begära information från de nationella behöriga myndigheterna om hur de har genomfört sina uppgifter i fråga om mindre betydande enheter som står under tillsyn.
4. Utöver de informationskrav som fastställs av ECB i enlighet med denna artikel ska de nationella behöriga myndigheterna på eget initiativ underrätta ECB om vart och ett av den nationella behöriga myndighetens tillsynsförfaranden som
a)
de bedömer som väsentligt, eller
b)
kan inverka negativt på förtroendet för den gemensamma tillsynsmekanismen.
5. Om ECB begär att en nationell behörig myndighet ska göra en ytterligare bedömning av specifika aspekter av en nationell behörig myndighets väsentliga tillsynsförfarande, ska det i denna begäran anges vilka aspekter det gäller. ECB respektive den nationella behöriga myndigheten ska säkerställa att den andra parten har tillräcklig tid för att förfarandet och den gemensamma tillsynsmekanismen som helhet ska kunna fungera effektivt.
Artikel 98
Nationella behöriga myndigheters meddelande till ECB om utkast till väsentliga tillsynsbeslut
1. För att ECB ska kunna utöva tillsyn över systemets sätt att fungera i enlighet med artikel 6.5 c i SSM-förordningen ska de nationella behöriga myndigheterna sända utkast till tillsynsbeslut som uppfyller kriterierna i punkterna 2 och 3 till ECB i de fall då utkastet till beslut avser mindre betydande enheter som står under tillsyn och ECB anser att den ska delges information som rör dessa enheter, på grundval av de allmänna kriterier som ECB har fastställt om risksituationen för denna mindre betydande enhet samt den eventuella inverkan detta kan ha på det inhemska finansiella systemet.
2. Om inget annat följer av punkt 1 ska utkast till tillsynsbeslut sändas till ECB innan de riktas till mindre betydande enheter som står under tillsyn om dessa beslut
a)
avser skiljande av medlemmar i ledningsorgan från deras befattningar i mindre betydande enheter som står under tillsyn samt utnämning av särskilda chefer, eller
b)
har en betydande inverkan på den mindre betydande enhet som står under tillsyn.
3. Utöver de informationskrav som fastställs i punkterna 1 och 2 ska de nationella behöriga myndigheterna översända varje annat utkast till tillsynsbeslut till ECB som
a)
de önskar inhämta ECB:s synpunkter om, eller
b)
kan inverka negativt på förtroendet för den gemensamma tillsynsmekanismen.
4. De nationella behöriga myndigheterna ska sända utkast till beslut som uppfyller kriterierna i punkterna 1, 2 och 3 och som därför betraktas som utkast till väsentliga tillsynsbeslut till ECB minst tio dagar före planerat antagandedatum för beslutet. ECB ska framföra sina synpunkter om utkastet till beslut inom rimlig tid före planerat antagandedatum för beslutet. I brådskande fall ska den berörda nationella behöriga myndigheten fastställa en rimlig tidsperiod för att sända ett utkast till beslut som uppfyller de kriterier som fastställs i punkterna 1, 2 och 3 till ECB.
AVDELNING 2
NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETERS EFTERHANDSRAPPORTERING TILL ECB GÄLLANDE MINDRE BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
Artikel 99
Nationella behöriga myndigheters allmänna skyldighet att rapportera till ECB
1. För att ECB ska kunna utöva tillsyn över den gemensamma tillsynsmekanismens sätt att fungera enligt artikel 6.5 c i SSM-förordningen, och utan att det påverkar tillämpningen av kapitel 1, får ECB ålägga de nationella behöriga myndigheterna att regelbundet rapportera till ECB om vilka åtgärder de har vidtagit samt om genomförandet av de uppgifter som de ska utföra enligt artikel 6.6 i SSM-förordningen. ECB ska årligen underrätta de nationella behöriga myndigheterna om vilka kategorier av mindre betydande enheter som står under tillsyn och vilken typ av information som krävs.
2. De krav som fastställs i enlighet med punkt 1 ska inte påverka ECB:s rätt att utnyttja de befogenheter som avses i artiklarna 10-13 i SSM-förordningen när det gäller mindre betydande enheter som står under tillsyn.
Artikel 100
Intervall och omfattning för rapporter som ska lämnas av nationella behöriga myndigheter till ECB
De nationella behöriga myndigheterna ska till ECB lämna en årlig rapport om mindre betydande enheter som står under tillsyn, mindre betydande grupper som står under tillsyn eller kategorier av mindre betydande enheter som står under tillsyn i enlighet med ECB:s krav.
DEL VIII
SAMARBETE MELLAN ECB, NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETER OCH NATIONELLA UTSEDDA MYNDIGHETER MED AVSEENDE PÅ UPPGIFTER OCH VERKTYG FÖR MAKROTILLSYN
AVDELNING 1
DEFINITION AV MAKROTILLSYNSVERKTYG
Artikel 101
Allmänna bestämmelser
1. Vid tillämpning av denna del avser makrotillsynsverktyg något av följande instrument:
a)
Kapitalbuffertar i den mening som avses i artiklarna 130-142 i direktiv 2013/36/EU.
b)
Åtgärder för kreditinstitut som har beviljats nationella tillstånd, eller en undergrupp av sådana kreditinstitut, enligt artikel 458 i förordning (EU) nr 575/2013.
c)
Andra åtgärder som ska antas av nationella utsedda myndigheter eller nationella behöriga myndigheter för att hantera systemrisker eller makrorisker som föreskrivs i och är föremål för de förfaranden som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2013/36/EU i de fall som specifikt anges i tillämplig unionsrätt.
2. De makrotillsynsförfaranden som avses i artikel 5.1 och 5.2 i SSM-förordningen får inte utgöra ECB-tillsynsförfaranden eller den nationella behöriga myndighetens tillsynsförfaranden i den mening som avses i denna förordning, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22 i SSM-förordningen när det gäller beslut som riktar sig till enskilda enheter som står under tillsyn.
Artikel 102
ECB:s tillämpning av makrotillsynsverktyg
ECB ska tillämpa makrotillsynsverktygen i artikel 101 i överensstämmelse med denna förordning samt artiklarna 5.2 och 9.2 i SSM-förordningen och i de fall då makrotillsynsverktygen föreskrivs i ett direktiv, med förbehåll för genomförandet av det direktivet i nationell rätt. Om en nationell utsedd myndighet inte fastställer ett buffertvärde, ska detta inte hindra ECB från att fastställa ett buffertkrav i enlighet med denna förordning och artikel 5.2 i SSM-förordningen.
AVDELNING 2
FÖRFARANDEREGLER FÖR ANVÄNDNING AV MAKROTILLSYNSVERKTYG
Artikel 103
Förteckning över nationella behöriga myndigheter och nationella utsedda myndigheter som ansvarar för makrotillsynsverktyg
ECB ska inhämta information från de nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna i de deltagande medlemsstaterna om identiteten på de myndigheter som har utsetts för de olika makrotillsynsverktygen enligt artikel 101 samt vilka makrotillsynsverktyg som dessa myndigheter får använda.
Artikel 104
Informationsutbyte och samarbete med avseende på makrotillsynsverktyg som ska användas av en nationell behörig myndighet eller en nationell utsedd myndighet
1. Om den berörda nationella behöriga myndigheten eller den nationella utsedda myndigheten har för avsikt att använda sig av sådana verktyg, ska den i enlighet med artikel 5.1 i SSM-förordningen meddela sin avsikt till ECB tio arbetsdagar innan ett sådant beslut fattas. En nationell behörig myndighet eller nationell utsedd myndighet som har för avsikt att använda ett makrotillsynsverktyg ska emellertid underrätta ECB så snart som möjligt när den har identifierat en makrorisk eller systemrisk för det finansiella systemet samt om möjligt lämna uppgifter om det planerade verktyget. Denna information ska i möjligaste mån omfatta särdragen för den planerade åtgärden, inbegripet planerat användningsdatum.
2. Avsikten ska meddelas ECB av den nationella behöriga myndigheten eller den nationella utsedda myndigheten.
3. Om ECB motsätter sig en nationell behörig myndighets eller en nationell utsedd myndighets planerade åtgärd, ska ECB ange sina skäl inom fem arbetsdagar från det att meddelandet om myndighetens avsikt har tagits emot. Detta ska göras skriftligen med en redogörelse för skälen till invändningen. Den nationella behöriga myndigheten eller den nationella utsedda myndigheten ska vederbörligen överväga ECB:s skäl innan den på lämpligt sätt går vidare med beslutet.
Artikel 105
Informationsutbyte och samarbete med avseende på ECB:s användning av makrotillsynsverktyg
1. Om ECB avser att på eget initiativ eller på förslag av en nationell behörig myndighet eller en nationell utsedd myndighet ställa högre krav för kapitalbuffertar eller vidta strängare åtgärder för att hantera systemrisker eller makrorisker i enlighet med artikel 5.2 i SSM-förordningen, ska ECB ha ett nära samarbete med de nationella utsedda myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och i synnerhet meddela den nationella behöriga myndigheten eller den nationella utsedda myndigheten sin avsikt tio arbetsdagar innan ett sådant beslut fattas. Om ECB har för avsikt att ställa högre krav för kapitalbuffertar eller vidta strängare åtgärder för att hantera systemrisker eller makrorisker på kreditinstitutnivå med förbehåll för de förfaranden som anges i förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2013/36/EU i de fall som specifikt anges i tillämplig unionsrätt, ska den emellertid underrätta den berörda nationella behöriga myndigheten eller den nationella utsedda myndigheten så snart den har identifierat en makro- eller systemrisk för det finansiella systemet samt lämna uppgifter om det planerade verktyget när detta är möjligt. Denna information ska i möjligaste mån omfatta särdragen för den planerade åtgärden, inbegripet planerat användningsdatum.
2. Om någon av de berörda nationella behöriga myndigheterna eller nationella utsedda myndigheterna motsätter sig ECB:s planerade åtgärd, ska den ange sina skäl för ECB inom fem arbetsdagar från det att meddelandet om ECB:s avsikt har tagits emot. Detta ska göras skriftligen med en redogörelse för skälen till invändningen. ECB ska vederbörligen beakta dessa skäl innan den på lämpligt sätt går vidare med beslutet.
DEL IX
FÖRFARANDEN FÖR NÄRA SAMARBETE
AVDELNING 1
ALLMÄNNA PRINCIPER OCH GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Artikel 106
Förfarande för att inleda ett nära samarbete
ECB ska bedöma förfrågningar från medlemsstater utanför euroområdet om att inrätta ett nära samarbete i enlighet med beslut ECB/2014/5 (16).
Artikel 107
Principer som ska tillämpas när ett nära samarbete har inletts
1. ECB ska utföra de uppgifter som avses i artikel 4.1 och 4.2 och artikel 5 i SSM-förordningen för enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i den berörda deltagande medlemsstaten i nära samarbete, i enlighet med artikel 6 i SSM-förordningen, från och med den dag då ett ECB-beslut enligt artikel 7.2 i SSM-förordningen om att inleda ett nära samarbete mellan ECB och en nationell behörig myndighet i en medlemsstat utanför euroområdet börjar gälla och fram till dess att detta nära samarbete avslutas eller tillfälligt avbryts.
2. Om ett nära samarbete har inletts enligt artikel 7.2 i SSM-förordningen ska ECB och den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete ha en ställning som är jämförbar med betydande enheter och grupper som står under tillsyn samt mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i medlemsstaterna i euroområdet när det gäller betydande enheter och grupper som står under tillsyn samt mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i den deltagande medlemsstaten i nära samarbete, med beaktande av att ECB inte har direkt tillämpliga befogenheter över betydande enheter och grupper som står under tillsyn respektive mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i den deltagande medlemsstaten i nära samarbete.
3. I enlighet med artikel 6 i SSM-förordningen får ECB ge instruktioner till en nationell behörig myndighet i nära samarbete för betydande enheter och grupper som står under tillsyn samt endast allmänna instruktioner för mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn.
4. Det nära samarbetet ska upphöra den dag då undantaget enligt artikel 139 i EUF-fördraget upphävs för en deltagande medlemsstat i nära samarbete i enlighet med artikel 140.2 i EUF-fördraget, och bestämmelserna i denna del ska då upphöra att gälla.
Artikel 108
Rättsliga instrument som avser tillsyn i samband med nära samarbete
1. Med avseende på uppgifterna enligt artikel 4.1 och 4.2 och artikel 5 i SSM-förordningen får ECB ge instruktioner, göra framställningar eller utfärda riktlinjer.
2. Om ECB anser att den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete bör anta en åtgärd som rör uppgifterna enligt artikel 4.1 och 4.2 i SSM-förordningen gentemot en enhet eller grupp som står under tillsyn, ska ECB till den nationella behöriga myndigheten,
a)
för en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn, rikta en allmän eller specifik instruktion, en framställan eller en riktlinje där det framställs krav på att ett tillsynsbeslut ska utfärdas för denna betydande enhet eller grupp som står under tillsyn i den deltagande medlemsstaten i nära samarbete, eller
b)
för en mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn, ge en allmän instruktion eller utfärda en riktlinje.
3. Om ECB anser att den nationella behöriga myndigheten eller den nationella utsedda myndigheten i nära samarbete bör anta en åtgärd som rör uppgifterna enligt artikel 5 i SSM-förordningen, får ECB till denna nationella behöriga myndighet eller denna nationella utsedda myndighet ge en allmän eller specifik instruktion, göra en framställan eller utfärda en riktlinje om att det bör tillämpas högre krav på kapitalbuffertar eller strängare åtgärder för att hantera systemrisker eller makrorisker.
4. I denna instruktion, framställan eller riktlinje ska ECB ange en relevant tidsfrist för när den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete ska ha antagit en sådan åtgärd; denna tidsfrist ska vara minst 48 timmar, såvida inte ett tidigare antagande är absolut nödvändigt för att förhindra irreparabel skada. När tidsfristen fastställs ska ECB beakta de administrativa och processuella bestämmelser som den berörda nationella behöriga myndigheten i nära samarbete måste följa.
5. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att följa ECB:s instruktioner, framställningar eller riktlinjer och ska utan otillbörligt dröjsmål underrätta ECB om de åtgärder den har vidtagit.
AVDELNING 2
NÄRA SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ DELARNA III, IV, V, X OCH XI
Artikel 109
Språkregler inom ramen för det nära samarbetet
De arrangemang som framgår av artikel 23 ska i tillämpliga delar gälla för nationella behöriga myndigheter i nära samarbete
Artikel 110
Bedömning av kreditinstitutens betydelse inom ramen för det nära samarbetet
1. Bestämmelserna i del IV om fastställande av status som betydande eller mindre betydande för enheter eller grupper som står under tillsyn ska i tillämpliga delar gälla för enheter och grupper som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna i nära samarbete i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.
2. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska se till att de förfaranden som fastställs i del IV kan tillämpas för enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i medlemsstaten.
3. I de fall då det i del IV fastställs att ECB ska rikta ett beslut till en enhet eller grupp som står under tillsyn ska ECB i stället utfärda instruktioner till den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete och denna nationella behöriga myndighet ska rikta ett beslut till en enhet eller grupp som står under tillsyn i enlighet med dessa instruktioner.
Artikel 111
Gemensamma förfaranden inom ramen för det nära samarbetet
1. Bestämmelserna i del V om gemensamma förfaranden ska i tillämpliga delar gälla för enheter och grupper som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna i nära samarbete, om inte annat följer av bestämmelserna i denna artikel.
2. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska se till att de förfaranden som fastställs i del V kan tillämpas för enheter som står under tillsyn och som är etablerade i medlemsstaten. Framför allt ska den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete se till att ECB får den information och dokumentation som behövs för att utföra de uppgifter som den tilldelas enligt SSM-förordningen.
3. I de fall då det i del V fastställs att ECB ska rikta ett beslut till en enhet eller grupp som står under tillsyn ska ECB i stället utfärda instruktioner till den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete och denna nationella behöriga myndighet ska rikta ett beslut till en enhet eller grupp som står under tillsyn i enlighet med dessa instruktioner.
4. I de fall då det i del V fastställs att den berörda nationella behöriga myndigheten ska utarbeta ett utkast till beslut ska en nationell behörig myndighet i nära samarbete utarbeta ett utkast till beslut till ECB och begära instruktioner.
Artikel 112
Makrotillsynsverktyg inom ramen för det nära samarbetet
Bestämmelserna i del VIII om samarbete mellan ECB, de nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna i fråga om makrotillsynsuppgifter och makrotillsynsverktyg ska i tillämpliga delar gälla för enheter och grupper som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna i nära samarbete.
Artikel 113
Administrativa sanktioner inom ramen för det nära samarbetet
1. Bestämmelserna i del X om administrativa sanktioner ska i tillämpliga delar gälla för enheter och grupper som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna i nära samarbete.
2. I de fall då det i artikel 18 i SSM-förordningen i samband med del X i denna förordning fastställs att ECB ska rikta ett beslut till en enhet eller grupp som står under tillsyn ska ECB i stället utfärda instruktioner till den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete och denna nationella behöriga myndighet ska rikta ett beslut till en enhet eller grupp som står under tillsyn i enlighet med dessa instruktioner.
3. I de fall då det i artikel 18 i SSM-förordningen eller del X i denna förordning fastställs att den berörda nationella behöriga myndigheten ska rikta ett beslut till en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn, ska en nationell behörig myndighet i nära samarbete inleda förfaranden för att vidta åtgärder i syfte att säkerställa att lämpliga administrativa sanktioner åläggs enbart enligt ECB:s instruktioner. Den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete ska underrätta ECB så snart ett beslut har antagits.
Artikel 114
Utredningsbefogenheter enligt artiklarna 10-13 i SSM-förordningen inom ramen för det nära samarbetet
1. Bestämmelserna i del XI om samarbete med avseende på artiklarna 10-13 i SSM-förordningen ska i tillämpliga delar gälla för enheter och grupper som står under tillsyn i de deltagande medlemsstaterna i nära samarbete.
2. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska utnyttja utredningsbefogenheterna enligt artiklarna 10-13 i SSM-förordningen i enlighet med ECB:s instruktioner.
3. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska överlämna resultaten från de utnyttjade utredningsbefogenheterna enligt artiklarna 10-13 i SSM-förordningen till ECB.
4. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska säkerställa att särskilt utsedda ECB-anställda får delta som observatörer i en utredning enligt artiklarna 10-13 i SSM-förordningen.
AVDELNING 3
NÄRA SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ BETYDANDE ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN
Artikel 115
Tillsyn över betydande enheter som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat i nära samarbete
1. Delarna II och VI ska i tillämpliga delar gälla betydande enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i en deltagande medlemsstat i nära samarbete i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.
2. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska säkerställa att ECB får all den information och rapportering från och om betydande enheter och grupper som står under tillsyn som den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete får och som krävs för att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen.
3. En gemensam tillsynsgrupp ska inrättas för att utöva tillsyn över varje betydande enhet eller grupp som står under tillsyn och som är etablerad i en deltagande medlemsstat i nära samarbete. Deltagarna i den gemensamma tillsynsgruppen ska utses i enlighet med artikel 4. Den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete ska utse en delsamordnare som ska vidta direkta åtgärder för den betydande enhet eller grupp som står under tillsyn, i enlighet med instruktionerna från den gemensamma tillsynsgruppens samordnare.
4. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska säkerställa att särskilt utsedda ECB-anställda uppmanas att delta i varje inspektion på plats som utförs med avseende på en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn. ECB får fastställa antalet ECB-anställda som ska delta som observatörer.
5. I samband med gruppbaserad tillsyn och tillsynskollegier ska ECB i egenskap av behörig myndighet vara den samordnande tillsynsmyndigheten och leda tillsynskollegiets sammanträden i de fall då ett moderföretag är etablerat i en medlemsstat i euroområdet eller i en deltagande medlemsstat utanför euroområdet. ECB ska uppmana den berörda nationella behöriga myndigheten i nära samarbete att utse en anställd från den nationella behöriga myndigheten som observatör. ECB får agera genom att ge instruktioner till den berörda nationella behöriga myndigheten i nära samarbete.
Artikel 116
Beslut om betydande enheter och grupper som står under tillsyn
1. Utan att det påverkar de nationella behöriga myndigheternas befogenheter med avseende på uppgifter som inte tilldelas ECB enligt SSM-förordningen, ska en nationell behörig myndighet i nära samarbete endast anta beslut om betydande enheter och grupper som står under tillsyn i medlemsstaten på ECB:s instruktioner. Den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete får även begära instruktioner från ECB.
2. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska omedelbart ge ECB tillgång till beslut om en betydande enhet eller grupp som står under tillsyn.
3. En nationell behörig myndighet i nära samarbete ska underrätta ECB om både a) beslut den antar inom ramen för sina befogenheter när det gäller uppgifter som inte tilldelas ECB enligt SSM-förordningen, och b) beslut den antar enligt ECB:s instruktioner, eller som föreskrivs i denna del.
AVDELNING 4
NÄRA SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ MINDRE BETYDANDE ENHETER OCH GRUPPER SOM STÅR UNDER TILLSYN
Artikel 117
Tillsyn över mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn
1. Del VII ska i tillämpliga delar gälla för mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn i deltagande medlemsstater i nära samarbete i enlighet med följande bestämmelser.
2. För att säkerställa enhetliga resultat av tillsynen inom den gemensamma tillsynsmekanismen får ECB utfärda allmänna instruktioner och riktlinjer samt göra framställningar till en nationell behörig myndighet i nära samarbete och ålägga den att anta ett tillsynsbeslut för mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn och som är etablerade i den deltagande medlemsstaten i nära samarbete. Sådana allmänna instruktioner, riktlinjer eller framställningar får avse grupper eller kategorier av kreditinstitut.
3. ECB får även begära att en nationell behörig myndighet i nära samarbete ska göra en ytterligare bedömning av de specifika aspekterna i en nationell behörig myndighets väsentliga förfarande enligt artikel 6.7 c ii i SSM-förordningen.
AVDELNING 5
FÖRFARANDE VID OENIGHET FRÅN EN DELTAGANDE MEDLEMSSTAT I NÄRA SAMARBETE
Artikel 118
Förfarande vid oenighet med tillsynsnämndens utkast till beslut enligt artikel 7.8 i SSM-förordningen
1. ECB ska underrätta den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete om tillsynsnämndens fullständiga utkast till beslut avseende en enhet eller grupp som står under tillsyn och som är belägen i en deltagande medlemsstat i nära samarbete, med förbehåll för de krav för konfidentialitet som fastställs i unionsrätten.
2. Om den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete motsätter sig tillsynsnämndens fullständiga utkast till beslut ska den skriftligen meddela ECB-rådet sina skäl inom fem arbetsdagar från det att det fullständiga utkastet till beslut har tagits emot.
3. ECB-rådet ska fatta beslut i ärendet inom fem arbetsdagar från det att detta meddelande har tagits emot, med fullständigt beaktande av de skäl som har anförts, samt skriftligen ange skälen till sitt beslut för den nationella behöriga myndigheten.
4. En deltagande medlemsstat i nära samarbete får begära att ECB avslutar det nära samarbetet med omedelbar verkan och ska då inte bli bunden av beslut som ECB-rådet fattar efter den tidpunkten.
Artikel 119
Förfarande vid oenighet avseende en invändning från ECB-rådet mot ett utkast till beslut från tillsynsnämnden enligt artikel 7.7 i SSM-förordningen
1. ECB ska underrätta en nationell behörig myndighet i nära samarbete om varje invändning som ECB-rådet gör mot ett fullständigt utkast till beslut från tillsynsnämnden.
2. Om den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete motsätter sig ECB-rådets invändning mot tillsynsnämndens fullständiga utkast till beslut ska den meddela ECB sina skäl inom fem arbetsdagar från det att ECB-rådets invändning har tagits emot.
3. ECB-rådet ska skriftligen avge sin åsikt om den motiverade invändningen från den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete inom en 30-dagarsperiod från det att den motiverade invändningen har tagits emot och genom sin motivering antingen bekräfta eller dra tillbaka sin invändning. ECB ska underrätta den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete om detta.
4. Om ECB-rådet bekräftar sin invändning, får den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete inom fem dagar från det att den har underrättats om detta i sin tur underrätta ECB om att banken inte kommer att vara bunden av beslut som har fattats efter ändringen av det första fullständiga utkastet till beslut som ECB-rådets invändning avser.
ECB ska då överväga att tillfälligt avbryta eller avsluta det nära samarbetet med den nationella behöriga myndigheten i nära samarbete, med vederbörlig hänsyn till tillsynens effektivitet, och fatta ett beslut i detta avseende. ECB ska i synnerhet ta hänsyn till de faktorer som avses i artikel 7.7 i SSM-förordningen.
DEL X
ADMINISTRATIVA SANKTIONER
AVDELNING 1
DEFINITIONER OCH FÖRHÅLLANDE TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR 2532/98 (17)
Artikel 120
Definition av administrativa sanktioner
Med administrativa sanktionsavgifter avses i denna del ettdera av följande:
a)
Administrativa sanktionsavgifter som fastställs och åläggs enligt artikel 18.1 i SSM-förordningen.
b)
Böter och viten som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2532/98 och föreläggs enligt artikel 18.7 i SSM-förordningen.
Artikel 121
Förhållande till förordning (EG) nr 2532/98
1. Vid tillämpning av förfarandena i artikel 18.1 i SSM-förordningen ska de förfaranderegler som ingår i denna förordning gälla, i enlighet med artikel 18.4 i SSM-förordningen.
2. Vid tillämpning av förfarandena i artikel 18.7 i SSM-förordningen ska förfarandereglerna i denna förordning komplettera de regler som fastställs i förordning (EG) nr 2532/98 och ska tillämpas i enlighet med artiklarna 25 och 26 i SSM-förordningen.
Artikel 122
ECB:s befogenheter att förelägga administrativa sanktioner enligt artikel 18.7 i SSM-förordningen
Om de förpliktelser som föreskrivs i ECB:s förordningar eller beslut inte fullgörs, ska ECB ålägga administrativa sanktioner, enligt definitionen i artikel 120 b, mot
a)
betydande enheter som står under tillsyn, eller
b)
mindre betydande enheter som står under tillsyn i de fall då det i ECB:s tillämpliga förordningar eller beslut föreskrivs att mindre betydande enheter som står under tillsyn har förpliktelser gentemot ECB.
AVDELNING 2
FÖRFARANDEREGLER FÖR ÅLÄGGANDE AV ANDRA ADMINISTRATIVA SANKTIONER ÄN VITEN MOT ENHETER SOM STÅR UNDER TILLSYN I MEDLEMSSTATER I EUROOMRÅDET
Artikel 123
Inrättande av en oberoende utredningsenhet
1. ECB ska inrätta en intern oberoende utredningsenhet (nedan kallad utredningsenheten) som ska bestå av utredare som har utsetts av ECB.
2. Utredarna får inte vara involverade i den direkta eller indirekta tillsynen eller tillståndsgivningen av den berörda enhet som står under tillsyn och får inte heller ha varit involverade under en tvåårsperiod innan de tillträdde som utredare.
3. Utredarna ska utföra sina utredningsuppgifter oberoende av tillsynsnämnden och ECB-rådet och får inte delta i tillsynsnämndens och ECB-rådets överläggningar.
Artikel 124
Hänskjutande av misstänkta överträdelser till utredningsenheten
ECB ska hänskjuta ärendet till utredningsenheten om banken i samband med utförandet av sina uppgifter enligt SSM-förordningen anser att det finns skäl att misstänka att en eller flera överträdelser
a)
enligt direkt tillämplig unionsrätt, som avses i artikel 18.1 i SSM-förordningen, begås eller har begåtts av en betydande enhet som står under tillsyn och som har sitt huvudkontor i en medlemsstat i euroområdet, eller
b)
av en ECB-förordning eller ett ECB-beslut i enlighet med artikel 18.7 i SSM-förordningen begås eller har begåtts av en enhet som står under tillsyn och som har sitt huvudkontor i en medlemsstat i euroområdet.
Artikel 125
Utredningsenhetens befogenheter
1. Vid utredning av påstådda överträdelser enligt artikel 124 får utredningsenheten utöva de befogenheter som tilldelas ECB enligt SSM-förordningen.
2. Om det i samband med en utredning inkommer en begäran till den berörda enhet som står under tillsyn inom ramen för de befogenheter som tilldelas ECB enligt SSM-förordningen, ska utredningsenheten ange föremålet för utredningen och dess syfte.
3. När utredningsenheten utför sina uppgifter ska den ha tillgång till alla dokument och uppgifter som har samlats in av ECB samt, i tillämpliga fall, av de berörda nationella behöriga myndigheterna i samband med deras tillsynsverksamhet.
Artikel 126
Rättigheter i samband med förfarandet
1. Utredningsenheten ska efter det att en utredning är slutförd, men innan ett förslag till fullständigt utkast till beslut har utarbetats och lämnats till tillsynsnämnden, skriftligen informera den berörda enhet som står under tillsyn om utredningsresultaten och eventuella invändningar som har tagits upp.
2. I det meddelande som avses i punkt 1 ska utredningsenheten informera den berörda enhet som står under tillsyn om att den har rätt att lämna skriftliga inlagor till utredningsenheten om de faktiska resultaten och de invändningar som har framförts mot enheten, inklusive de specifika bestämmelser som ska ha åsidosatts, samt ange en rimlig tidsfrist för när dessa inlagor ska ha inkommit. ECB ska inte vara skyldig att beakta skriftliga inlagor som har inkommit efter det att den tidsfrist som utredningsenheten har fastställt har löpt ut.
3. Efter det meddelande som avses i punkt 1 kan utredningsenheten också kalla den berörda enhet som står under tillsyn till en muntlig förhandling. Parter som är föremål för utredning kan företrädas och/eller biträdas av jurister eller andra kvalificerade personer vid förhandlingen. Muntliga förhandlingar får inte vara offentliga.
4. Rätten för den enhet som står under tillsyn och är föremål för utredning att få tillgång till utredningsenhetens akt ska fastställas i enlighet med artikel 32.
Artikel 127
Tillsynsnämndens granskning av akten
1. Om en utredningsenhet anser att en enhet som står under tillsyn bör åläggas en administrativ sanktion, ska utredningsenheten lämna ett förslag till fullständigt utkast till beslut till tillsynsnämnden, där det fastställs att den berörda enhet som står under tillsyn har begått en överträdelse samt anges vilken administrativ sanktion som ska åläggas. Utredningsenheten ska även lämna sin utredningsakt till tillsynsnämnden.
2. Utredningsenheten ska grunda sitt förslag till fullständigt utkast till beslut endast på sakförhållanden och invändningar som den enhet som står under tillsyn har fått tillfälle att yttra sig över.
3. Om tillsynsnämnden anser att utredningsenhetens inlämnade akt inte är fullständig, får den returnera den till utredningsenheten tillsammans med en motiverad begäran om ytterligare information. Artikel 125 ska gälla på samma sätt.
4. Om tillsynsnämnden, på grundval av en fullständig akt, tillstyrker utredningsenhetens förslag till fullständigt utkast till beslut i fråga om en eller flera överträdelser samt de sakförhållanden som ligger till grund för ett sådant beslut, ska den anta det fullständiga utkast till beslut som har föreslagits av utredningsenheten i fråga om den eller de överträdelser som den tillstyrker har ägt rum. Om tillsynsnämnden inte tillstyrker förslaget ska ett beslut fattas enligt tillämpliga punkter i denna artikel.
5. Om tillsynsnämnden, på grundval av en fullständig akt, anser att de sakförhållanden som återges i förslaget till fullständigt utkast till beslut enligt punkt 1 inte tyder på att det finns tillräckligt som styrker att en överträdelse enligt artikel 124 har ägt rum, kan tillsynsnämnden anta ett fullständigt utkast till beslut om att avsluta ärendet.
6. Om tillsynsnämnden, på grundval av en fullständig akt, tillstyrker slutsatsen i utredningsenhetens förslag till fullständigt utkast till beslut om att den enhet som står under tillsyn har begått en överträdelse, men inte tillstyrker den föreslagna rekommendationen om administrativa sanktioner, ska den anta det fullständiga utkastet till beslut och ange vilken administrativ sanktion den anser vara lämplig.
7. Om tillsynsnämnden, på grundval av en fullständig akt, inte tillstyrker utredningsenhetens förslag men konstaterar att en enhet som står under tillsyn har begått en annan överträdelse eller att andra sakförhållanden ligger till grund för utredningsenhetens förslag, ska den skriftligen informera den berörda enhet som står under tillsyn om sina resultat och om de invändningar som har tagits upp mot den berörda enhet som står under tillsyn. Artikel 126.2-4 ska gälla på samma sätt med avseende på tillsynsnämnden.
8. Tillsynsnämnden ska utarbeta ett fullständigt utkast till beslut där det fastställs om den berörda enhet som står under tillsyn har begått en överträdelse samt anges vilka eventuella administrativa sanktioner som ska åläggas.
9. Fullständiga utkast till beslut som har antagits av tillsynsnämnden och ska läggas fram för ECB-rådet ska endast grundas på sakförhållanden och invändningar som den enhet som står under tillsyn har fått tillfälle att yttra sig över.
Artikel 128
Fastställande av total årsomsättning för att bestämma det övre gränsvärdet för administrativa sanktionsavgifter
Med den totala årsomsättningen enligt artikel 18.1 i SSM-förordningen avses årsomsättningen enligt definitionen i artikel 67 i direktiv 2013/36/EU för en enhet som står under tillsyn enligt senast tillgängliga årsredovisning för en sådan enhet. Om den enhet som står under tillsyn och som har begått överträdelsen ingår i en grupp som står under tillsyn, ska den totala årsomsättningen i det här sammanhanget vara den totala årsomsättningen från den senast tillgängliga konsoliderade årsredovisningen för denna grupp.
AVDELNING 3
VITEN
Artikel 129
Förfaranderegler för viten
1. Vid fortsatt överträdelse av ett ECB-tillsynsbeslut eller en ECB-förordning kan ECB förelägga ett vite för att förmå de berörda personerna att följa förordningen eller tillsynsbeslutet. ECB ska tillämpa förfarandereglerna i artikel 22 i SSM-förordningen och avdelning 2 i del III i denna förordning.
2. Ett vite ska vara effektivt och proportionerligt. Vitet ska beräknas för varje dag som överträdelsen pågår fram till dess att den berörda personen följer ECB-förordningen eller ECB-tillsynsbeslutet i fråga.
3. Den övre gränsen för viten ska vara den som anges i förordning (EG) nr 2532/98. Vitesperioden ska börja löpa den dag som fastställs i beslutet om vitesföreläggande. Den första dag som fastställs i beslutet ska vara den dag då den berörda personen skriftligen underrättas om ECB:s skäl för vitesföreläggandet.
4. Viten får föreläggas i högst sex månader efter den dag som anges i beslutet enligt punkt 3.
AVDELNING 4
TIDSFRISTER
Artikel 130
Preskriptionstider för åläggande av administrativa sanktioner
1. En preskriptionstid på fem år ska gälla för ECB:s befogenhet att ålägga enheter som står under tillsyn administrativa sanktioner; preskriptionstiden ska räknas från och med den dag då överträdelsen begicks. Vid fortsatta eller upprepade överträdelser ska dock tiden räknas från och med den dag då överträdelsen upphörde.
2. Preskriptionstiden för åläggande av administrativa sanktionsavgifter ska avbrytas av åtgärder som vidtas av ECB i syfte att utreda eller ingripa mot överträdelsen enligt artikel 124. Avbrottet i preskriptionstiden ska gälla från och med den dag då den berörda enheten underrättas om åtgärden.
3. Efter varje avbrott ska preskriptionstiden börja löpa på nytt. Preskriptionstiden ska dock löpa ut senast den dag då en period som är lika med den dubbla preskriptionstiden har förflutit utan att ECB har ålagt en administrativ sanktion. Denna period ska förlängas med den tid under vilken preskriptionstiden tillfälligt har upphört att löpa enligt punkt 5.
4. Preskriptionstiden för åläggande av administrativa sanktioner ska tillfälligt upphöra att löpa så länge som ECB-rådets beslut är föremål för omprövning av administrativa omprövningsnämnden eller överklagande vid EU-domstolen.
5. Preskriptionstiden ska också tillfälligt upphöra att löpa så länge som ett straffrättsligt förfarande pågår mot den enhet som står under tillsyn i fråga om samma sakförhållanden.
Artikel 131
Preskriptionstider för verkställande av administrativa sanktioner
1. En preskriptionstid på fem år ska gälla för ECB:s befogenhet att verkställa beslut som fattats enligt artikel 18.1 och 18.7 i SSM-förordningen; preskriptionstiden ska räknas från och med den dag då beslutet antas.
2. Preskriptionstiden för verkställande av administrativa sanktioner ska avbrytas om ECB vidtar åtgärder i syfte att verkställa betalning av eller villkor för de administrativa sanktionerna.
3. Efter varje avbrott ska preskriptionstiden börja löpa på nytt.
4. Preskriptionstiden för verkställande av administrativa sanktioner ska upphöra att löpa så länge som
a)
en betalningsfrist har medgetts, eller
b)
indrivningen har skjutits upp enligt ett beslut av antingen ECB-rådet eller EU-domstolen.
AVDELNING 5
OFFENTLIGGÖRANDE AV BESLUT OCH INFORMATIONSUTBYTE
Artikel 132
Offentliggörande av beslut om administrativa sanktioner
1. ECB ska på sin webbplats utan otillbörligt dröjsmål, efter det att den berörda enheten som står under tillsyn informerats om beslutet, offentliggöra alla beslut om åläggande av administrativa sanktioner, såsom de definieras i artikel 120, mot en enhet som står under tillsyn i en deltagande medlemsstat, inbegripet information om överträdelsens typ och art samt identiteten på den berörda enhet som står under tillsyn, såvida inte ett sådant offentliggörande skulle
a)
utgöra ett hot mot de finansiella marknadernas stabilitet eller äventyra en pågående brottsutredning, eller
b)
orsaka den berörda enheten oproportionell skada, i den mån detta kan fastställas.
I så fall ska beslut om de administrativa sanktionerna offentliggöras anonymt. Om det är troligt att dessa omständigheter kommer att upphöra inom en rimlig tidsperiod, får offentliggörande enligt denna punkt skjutas upp under en sådan tidsperiod.
2. Vid pågående överklagande till EU-domstolen som avser ett beslut enligt punkt 1 ska ECB på sin officiella webbplats utan otillbörligt dröjsmål också offentliggöra information om överklagandets status och om resultatet av detta.
3. ECB ska säkerställa att uppgifter som offentliggörs enligt punkterna 1 och 2 ligger kvar på deras officiella webbplats i minst fem år.
Artikel 133
Information till Europeiska bankmyndigheten (EBA)
ECB ska, om inte annat följer av kraven på tystnadsplikt enligt artikel 27 i SSM-förordningen, informera EBA om alla administrativa sanktioner enligt definitionen i artikel 120 som åläggs en enhet som står under tillsyn i en medlemsstat i euroområdet, inbegripet eventuella överklaganden, och om resultatet av detta.
AVDELNING 6
SAMARBETE MELLAN ECB OCH DE NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETERNA I MEDLEMSSTATER I EUROOMRÅDET ENLIGT ARTIKEL 18.5 I SSM-FÖRORDNINGEN
Artikel 134
Betydande enheter som står under tillsyn
1. En nationell behörig myndighet, ska endast inleda ett förfarande på ECB:s begäran med avseende på betydande enheter som står under tillsyn i syfte att vidta åtgärder för att säkerställa att lämpliga sanktioner föreläggs i de fall som inte omfattas av artikel 18.1 i SSM-förordningen, om detta är nödvändigt för att utföra de uppgifter som tilldelas ECB enligt SSM-förordningen. Sådana fall omfattar tillämpningen av:
a)
Icke-ekonomiska sanktioner vid juridiska eller fysiska personers överträdelse av direkt tillämplig unionsrätt, och samtliga ekonomiska sanktioner vid fysiska personers överträdelse av direkt tillämplig unionsrätt.
b)
Ekonomiska eller icke-ekonomiska sanktioner vid juridiska eller fysiska personers överträdelse av en nationell lag som införlivar unionens relevanta direktiv.
c)
Ekonomiska eller icke-ekonomiska sanktioner som ska föreläggas i enlighet med tillämplig nationell rätt som tilldelar de nationella behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i euroområdet särskilda befogenheter som för närvarande inte krävs enligt unionsrätten.
Bestämmelserna i denna punkt ska inte inskränka en nationell behörig myndighets möjlighet att på eget initiativ inleda ett förfarande gällande tillämpningen av nationell rätt i fråga om uppgifter som inte tilldelats ECB.
2. En nationell behörig myndighet får uppmana ECB att begära att myndigheten ska inleda ett förfarande i de fall som avses i punkt 1.
3. En nationell behörig myndighet i en deltagande medlemsstat ska underrätta ECB om slutförandet av ett sanktionsförfarande som har inletts på begäran av ECB enligt punkt 1. ECB ska i synnerhet informeras om de eventuella sanktioner som har vidtagits.
Artikel 135
Rapportering om mindre betydande enheter som står under tillsyn
Den berörda nationella behöriga myndigheten ska regelbundet informera ECB om samtliga administrativa sanktioner som har vidtagits för mindre betydande enheter som står under tillsyn i samband med utförandet av dess tillsynsuppgifter.
AVDELNING 7
BROTT
Artikel 136
Styrkande av sakförhållanden som kan tyda på brott
Om ECB i samband med utförandet av sina uppgifter enligt SSM-förordningen har skäl att misstänka att ett brott kan ha begåtts, ska banken begära att den berörda nationella behöriga myndigheten ska hänskjuta ärendet till lämpliga myndigheter för utredning och eventuell lagföring, i enlighet med nationell rätt.
AVDELNING 8
AVGIFTSINTÄKTER
Artikel 137
Avgiftsintäkter
Intäkter från administrativa sanktioner som har ålagts av ECB enligt artikel 18.1 och 18.7 i SSM-förordningen ska vara ECB:s egendom.
DEL XI
TILLGÅNG TILL INFORMATION, RAPPORTERING, UTREDNINGAR OCH INSPEKTIONER PÅ PLATS
AVDELNING 1
ALLMÄNNA PRINCIPER
Artikel 138
Samarbete mellan ECB och nationella behöriga myndigheter när det gäller de befogenheter som avses i artiklarna 10-13 i SSM-förordningen
Bestämmelserna i denna del ska gälla för betydande enheter som står under tillsyn. De ska även gälla för mindre betydande enheter som står under tillsyn om ECB i enlighet med artikel 6.5 d i SSM-förordningen beslutar att utnyttja de befogenheter som avses i artiklarna 10-13 i SSM-förordningen för en mindre betydande enhet som står under tillsyn. Detta ska emellertid inte påverka de nationella behöriga myndigheternas behörighet att utöva tillsyn över mindre betydande enheter som står under direkt tillsyn enligt artikel 6.6 i SSM-förordningen.
AVDELNING 2
SAMARBETE VID BEGÄRAN OM INFORMATION
Artikel 139
Begäran om information vid behov enligt artikel 10 i SSM-förordningen
1. I enlighet med artikel 10 i SSM-förordningen samt under iakttagande av och i överensstämmelse med tillämplig unionsrätt får ECB begära att en juridisk eller fysisk person enligt artikel 10.1 i den förordningen ska lämna all den information som krävs för att ECB ska kunna utföra de uppgifter som den tilldelas genom SSM-förordningen. ECB ska ange vilken information det gäller samt inom vilka rimliga tidsfrister denna information ska lämnas till ECB.
2. Innan ECB begär in information som ska lämnas i enlighet med artikel 10.1 i SSM-förordningen ska ECB beakta den information som de nationella behöriga myndigheterna redan har tillgång till.
3. ECB ska ge den berörda nationella behöriga myndigheten tillgång till en kopia av den information som har erhållits från den juridiska eller fysiska person som en begäran om information har ställts till.
AVDELNING 3
RAPPORTERING
Artikel 140
Uppgifter som avser tillsynsrapportering till behöriga myndigheter
1. ECB ska ansvara för att säkerställa överensstämmelse med tillämplig unionsrätt varigenom kreditinstituten åläggs krav på rapportering till behöriga myndigheter.
2. För detta ändamål ska ECB ha de uppgifter och befogenheter som anges i tillämplig unionsrätt om tillsynsrapportering för betydande enheter som står under tillsyn. När det gäller mindre betydande enheter som står under tillsyn ska nationella behöriga myndigheter ha de uppgifter och befogenheter som anges i tillämplig unionsrätt om rapportering till behöriga myndigheter.
3. Trots vad som sägs i punkt 2 och om inte annat följer av särskilda bestämmelser ska varje enhet som står under tillsyn regelbundet översända den information som ska rapporteras i enlighet med tillämplig unionsrätt till sin berörda nationella behöriga myndighet. Om inte annat följer av särskilda bestämmelser ska all den information som rapporteras av enheter som står under tillsyn lämnas till de nationella behöriga myndigheterna. De ska utföra de första uppgiftskontrollerna och tillhandahålla informationen till ECB.
4. ECB ska organisera processer för insamling och kvalitetsgranskning av de uppgifter som har rapporterats av enheter som står under tillsyn under iakttagande av och i överensstämmelse med tillämplig unionsrätt samt EBA:s tekniska standarder för genomförande.
Artikel 141
Begäran om information vid återkommande tidpunkter enligt artikel 10 i SSM-förordningen
1. I enlighet med artikel 10 i SSM-förordningen, i synnerhet vad gäller ECB:s befogenhet att begära in uppgifter som ska lämnas vid återkommande tillfällen och i angivna format för tillsynsändamål och därtill hörande statistiska ändamål, samt under iakttagande och i enlighet med tillämplig unionsrätt, får ECB ålägga enheter som står under tillsyn att rapportera ytterligare tillsynsinformation när denna information krävs för att ECB ska utföra de uppgifter som den tilldelas enligt SSM-förordningen. Med förbehåll för de villkor som anges i tillämplig unionsrätt får ECB i synnerhet ange vilka kategorier av information som bör rapporteras samt processer, format, intervaller och tidsfrister för att tillhandahålla dessa uppgifter.
2. Om ECB ålägger juridiska eller fysiska personer enligt artikel 10.1 i SSM-förordningen att lämna information vid återkommande tillfällen, ska artikel 140.3 och 140.4 i denna förordning gälla på samma sätt.
AVDELNING 4
SAMARBETE MED AVSEENDE PÅ ALLMÄNNA UTREDNINGAR
Artikel 142
Inledande av en allmän utredning enligt artikel 11 i SSM-förordningen
1. ECB ska genomföra en utredning av alla juridiska eller fysiska personer som avses i artikel 10.1 i SSM-förordningen på grundval av ett ECB-beslut. I ett sådant beslut ska följande anges:
a)
Beslutets rättsliga grund och syfte.
b)
Avsikten att utöva de befogenheter som anges i artikel 11.1 i SSM-förordningen.
c)
Det faktum att om den person som utgör föremål för utredningen skulle motsätta sig utredningen utgör detta en överträdelse av ett ECB-beslut i den mening som avses i artikel 18.7 i SSM-förordningen, utan att detta påverkar tillämpningen av nationell rätt enligt vad som framgår av artikel 11.2 i SSM-förordningen.
AVDELNING 5
INSPEKTIONER PÅ PLATS
Artikel 143
ECB-beslut om att genomföra en inspektion på plats enligt artikel 12 i SSM-förordningen
1. För att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen ska ECB enligt artikel 12 i SSM-förordningen utse grupper för inspektioner på plats som fastställs i artikel 144 för att genomföra alla nödvändiga inspektioner på plats i lokaler som tillhör en juridisk person enligt artikel 10.1 i SSM-förordningen.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 142 och i enlighet med artikel 12.3 i SSM-förordningen ska inspektioner på plats genomföras på grundval av ett ECB-beslut, där åtminstone följande specificeras:
a)
Föremålet för inspektionen på plats och dess syfte.
b)
Det faktum att om den juridiska person som utgör föremål för inspektionen på plats skulle motsätta sig inspektionen utgör detta en överträdelse av ett ECB-beslut i den mening som avses i artikel 18.7 i SSM-förordningen, utan att detta påverkar tillämpningen av nationell rätt enligt vad som framgår av artikel 11.2 i SSM-förordningen.
3. Om inspektionen på plats genomförs efter en utredning på grundval av ett ECB-beslut i enlighet med artikel 142 och denna inspektion på plats har samma föremål och syfte som utredningen, ska tjänstemän och andra personer som ECB och en nationell behörig myndighet har bemyndigat få tillträde till de företagslokaler och den mark som tillhör den juridiska person som är föremål för utredningen på grundval av samma beslut, i enlighet med artikel 12.2 och 12.4 i SSM-förordningen och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i samma förordning.
Artikel 144
Inrättande och sammansättning av grupper för inspektioner på plats
1. ECB ska ansvara för inrättande och sammansättning av grupper för inspektioner på plats under medverkan av de nationella behöriga myndigheterna, i enlighet med artikel 12 i SSM-förordningen.
2. ECB ska utse den som ska leda gruppen för inspektioner på plats från ECB:s och den nationella behöriga myndighetens personal.
3. ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska samråda med varandra om hur de nationella behöriga myndigheternas resurser ska användas vad gäller grupperna för inspektioner på plats.
Artikel 145
Förfarande för inspektion på plats samt meddelande om en sådan inspektion
1. Minst fem arbetsdagar innan en inspektion på plats inleds ska ECB underrätta den juridiska person som är föremål för inspektionen på plats om ECB-beslutet enligt artikel 143.2 samt om identiteten på de medlemmar som ingår i gruppen för inspektioner på plats. ECB ska underrätta den nationella behöriga myndigheten i den medlemsstat där inspektionen på plats ska genomföras minst en vecka innan den juridiska person som är föremål för inspektionen på plats blir underrättad.
2. Om inspektionernas korrekta genomförande och effektivitet så kräver får ECB genomföra en inspektion på plats utan förhandsanmälan till den berörda enhet som står under tillsyn. Den nationella behöriga myndigheten ska underrättas så snart som möjligt innan inspektionen på plats inleds.
Artikel 146
Genomförande av inspektioner på plats
1. De som genomför inspektionen på plats ska följa instruktionerna från den som leder gruppen för inspektioner på plats.
2. Om den enhet som omfattas av inspektionen på plats är en betydande enhet som står under tillsyn, ska den som leder gruppen för inspektioner på plats ansvara för samordningen mellan gruppen för inspektioner på plats och den gemensamma tillsynsgrupp som ansvarar för tillsynen över den betydande enhet som står under tillsyn.
DEL XII
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 147
Startpunkt för ECB:s direkta tillsyn när ECB åtar sig sina uppgifter för första gången
1. Minst två månader före den 4 november 2014 ska ECB rikta ett beslut till varje enhet som står under tillsyn och för vilken ECB åtar sig de uppgifter som den tilldelas genom SSM-förordningen; i detta beslut ska det bekräftas att enheten i fråga är betydande enhet som står under tillsyn. För enheter som ingår i en betydande grupp som står under tillsyn ska ECB-beslutet delges den enhet som står under tillsyn på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och säkerställa att alla enheter under tillsyn inom den betydande gruppen blir vederbörligen informerade. Dessa beslut ska få verkan från och med den 4 november 2014.
2. Om ECB, trots vad som sägs i punkt 1, börjar utföra de uppgifter som den tilldelas före den 4 november 2014 ska ECB, rikta ett beslut till den berörda enheten och de berörda nationella behöriga myndigheterna. Om inget annat anges i beslutet, ska det få verkan när det meddelas. De berörda nationella behöriga myndigheterna ska så snart som möjligt förhandsinformeras om avsikterna på att utfärda ett sådant beslut.
3. Innan ett beslut antas enligt punkt 1 ska ECB ge den berörda enhet som står under tillsyn möjlighet att skicka skriftliga inlagor.
Artikel 148
Fastställande av format för den rapport med tillsynshistorik och riskprofil som de nationella behöriga myndigheterna ska lämna till ECB
1. De nationella behöriga myndigheterna ska senast den 4 augusti 2014 meddela ECB identiteten på de kreditinstitut som de har beviljat tillstånd samt överlämna en rapport om dessa kreditinstitut i ett format som har angivits av ECB.
2. Om ECB, trots vad som sägs i punkt 1, börjar utföra de uppgifter som den tilldelas före den 4 november 2014 får ECB begära att de nationella behöriga myndigheterna meddelar ECB identiteten på de berörda kreditinstituten samt överlämnar en rapport i ett format som har angetts av ECB inom en rimlig tidsfrist, som ska anges i begäran.
Artikel 149
Fortsatt giltighet för befintliga förfaranden
1. Om en nationell behörig myndighet före den 4 november 2014 har inlett tillsynsförfaranden som ECB enligt SSM-förordningen blir behörig för, ska de förfaranden som fastställs i artikel 48 gälla, såvida inte ECB beslutar annorlunda.
2. Genom undantag från artikel 48 ska denna artikel gälla för gemensamma förfaranden.
Artikel 150
Nationella behöriga myndigheters tillsynsbeslut
Utan att det påverkar ECB:s utövande av de befogenheter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen ska tillsynsbeslut som har fattats av nationella behöriga myndigheter före den 4 november 2014 inte påverkas.
Artikel 151
Medlemsstater som får euron som valuta
1. Om inte annat följer av punkt 2, ska artiklarna 148-150 gälla på samma sätt för tillsynsförfaranden eller beslut som har inletts eller vidtagits av den nationella behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett undantag enligt artikel 139 i EUF-fördraget upphävs för en medlemsstat i enlighet med artikel 140.2 i EUF-fördraget.
2. Hänvisningen till den 4 november 2014 i artiklarna 149 och 150 ska anses som en hänvisning till den dag då euron antas i den berörda medlemsstaten.
Artikel 152
Fortsatt giltighet för befintliga ordningar
Alla befintliga ordningar för samarbete som en nationell behörig myndighet har ingått med andra myndigheter före den 4 november 2014 och som åtminstone delvis omfattar de uppgifter som ECB tilldelas genom SSM-förordningen ska fortsätta att gälla. ECB får besluta att delta i sådana befintliga ordningar för samarbete i enlighet med det tillämpliga förfarandet för dessa ordningar eller upprätta nya ordningar för samarbete med tredje part för de uppgifter som den tilldelas genom SSM-förordningen. En nationell behörig myndighet ska endast fortsätta att tillämpa befintliga ordningar för samarbete om de inte ersätts genom ECB:s ordningar för samarbete. Om det är nödvändigt för att genomföra de befintliga ordningarna för samarbete ska den nationella behöriga myndigheten vara ansvarig för att bistå ECB, i synnerhet genom att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter enligt de arrangemang som samordnas med ECB.
Artikel 153
Slutbestämmelser
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.
Utfärdad i Frankfurt am Main den 16 april 2014.