NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1295/2013
av den 11 december 2013
om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014-2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 166.4, artikel 167.5 första strecksatsen samt artikel 173.3,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och
av följande skäl:
(1)
Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) syftar till en allt närmare union mellan Europas folk och ger bland annat unionen i uppgift att bidra till att medlemsstaternas kulturer blomstrar alltmedan deras nationella och regionala mångfald respekteras, och samtidigt ser till att förutsättningarna för unionens konkurrenskraft är på plats. I det hänseendet stöder och kompletterar unionen, där detta är nödvändigt, medlemsstaternas insatser som syftar till att respektera och främja den kulturella och språkliga mångfalden, i enlighet med artikel 167 i EUF-fördraget och Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck (nedan kallad 2005 års Unescokonvention), samt förstärker konkurrenskraften i kulturella och kreativa sektorer och underlättar anpassningen till förändringar i näringslivet.
(2)
Unionens stöd till de kulturella och kreativa sektorerna bygger huvudsakligen på erfarenheterna från de unionsprogram som återfinns i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG (4) (Mediaprogrammet), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG (5) (Kulturprogrammet) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1041/2009/EG (6) (Media Mundus). Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG (7) (gemenskapsåtgärden för Europeisk kulturhuvudstad) samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011 (8) (insatsen för det europeiska kulturarvsmärket) bidrar också till unionens stöd för de kulturella och kreativa sektorerna.
(3)
I kommissionens meddelande om En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, som godkändes av rådet i dess resolution av den 16 november 2007 (9) och av Europaparlamentet i dess resolution av den 10 april 2008 (10), anges målen för unionens framtida verksamhet inom de kulturella och kreativa sektorerna. Verksamheten syftar till att främja kulturell mångfald och interkulturell dialog, kulturen som en katalysator för kreativitet inom ramen för tillväxt och sysselsättning och som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser.
(4)
Vad gäller Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i synnerhet artiklarna 11, 21 och 22 utgör de kulturella och kreativa sektorerna ett viktigt bidrag i kampen mot alla slag av diskriminering, inbegripet rasism och främlingsfientlighet, och de är viktiga plattformar för yttrandefriheten och för främjandet av respekten för den kulturella och språkliga mångfalden.
(5)
2005 års Unescokonvention, som trädde i kraft den 18 mars 2007, och som unionen är part i, understryker att kulturella verksamheter, varor och tjänster är av både ekonomisk och kulturell art eftersom de är bärare av identiteter, värderingar och betydelser och därför inte bör behandlas som om de enbart har ett ekonomiskt värde. Konventionen syftar till att stärka det internationella samarbetet, däribland internationella avtal om samproduktion och samdistribution, och solidaritet för att främja alla länders och personers kulturella uttryck. Det anges även i konventionen att vederbörlig hänsyn ska tas till de särskilda villkoren och behoven hos olika sociala grupper, däribland personer som tillhör minoriteter. Ett stödprogram för de kulturella och kreativa sektorerna bör därför främja kulturell mångfald på internationell nivå i linje med den konventionen.
(6)
Främjandet av det materiella och immateriella kulturarvet, med beaktande av bland annat. Unescos konvention om skydd för det immateriella kulturarvet från 2003 och Unescos konvention om skydd för världens kultur- och naturarv från 1972, bör också bidra till att öka de berörda platsernas värde samtidigt som det ska ge människorna en känsla av samhörighet med dessa platsers kulturella och historiska värde.
(7)
I kommissionens meddelande med titeln Europa 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) fastställs en strategi som syftar till att göra unionen till en smart och hållbar ekonomi för alla med en hög nivå av sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning. I det meddelandet noterade kommissionen att unionen måste tillhandahålla mer attraktiva ramvillkor för innovation och kreativitet. De kulturella och kreativa sektorerna är i det avseendet en källa till innovativa idéer som kan omvandlas till produkter och tjänster som skapar tillväxt och arbetstillfällen och bidrar till att hantera samhällsförändringar. Dessutom är spetskompetens och konkurrenskraft i dessa sektorer huvudsakligen resultatet av insatser från konstnärer, kreatörer och yrkesverksamma som behöver främjas. I det syftet bör därför tillgången till finansiering för de kulturella och kreativa sektorerna förbättras.
(8)
I dess slutsatser om informationstjänster och rörlighet för konstnärer och kulturarbetare (11) bekräftar rådet att rörlighet för konstnärer och kulturarbetare är viktig för unionen och för att uppnå dess mål i Europa 2020-strategin, och medlemsstaterna och kommissionen uppmanades att inom sina respektive kompetensområden och med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen underlätta tillhandahållandet av heltäckande och korrekt information till konstnärer och kulturarbetare som vill röra sig inom unionen.
(9)
För att bidra till en förstärkning av det gemensamma kulturområdet är det viktigt att främja den transnationella rörligheten för kulturella och kreativa aktörer och den transnationella cirkulationen för kulturella och kreativa verk, inbegripet audiovisuella verk och produkter, och därmed främjar kulturutbyte och en interkulturell dialog.
(10)
Media-, Kultur- och Media Mundusprogrammen har varit föremål för regelbunden kontroll och extern utvärdering, och det har hållits offentliga samråd kring deras framtid, av vilka det framgår att programmen har en mycket viktig uppgift när det gäller att värna om och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och att de är av betydelse för de kulturella och kreativa sektorernas behov. Det framgår också av dessa kontroll-, utvärderings- och samrådsverksamheter, samt av olika oberoende undersökningar, särskilt undersökningen om de kulturella och kreativa näringarnas entreprenörsdimension, att dessa sektorer står inför gemensamma utmaningar, nämligen den snabba förändringen till följd av övergången till digital teknik och globaliseringen, marknadsfragmenteringen på grund av den språkliga mångfalden, svårigheter att få tillgång till finansiering, komplexa administrativa förfaranden och brist på jämförbara data, vilka alla kräver insatser på unionsnivå.
(11)
De europeiska kulturella och kreativa sektorerna är till sin natur diversifierade mellan olika länder och språk, vilket leder till ett kulturellt rikt och mycket oberoende kulturlandskap som låter de olika kulturella traditionerna i Europas kulturarv komma till uttryck. En sådan diversifiering leder dock också till en rad hinder som försvårar en smidig transnationell cirkulation för kulturella och kreativa verk och begränsar rörligheten för kulturella och kreativa aktörer i och utanför unionen, vilket kan skapa geografisk obalans, och följaktligen till ett begränsat val för konsumenten.
(12)
Eftersom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna kännetecknas av språklig mångfald, vilket i vissa sektorer leder till fragmentering mellan olika språk, är textning, dubbning och syntolkning avgörande för cirkulation av kulturella och kreativa verk, inbegripet audiovisuella verk.
(13)
Övergången till digital teknik har en mycket stark inverkan på hur kulturella och kreativa varor och tjänster framställs, sprids, konsumeras och omräknas i pengar. Behovet av att hitta en ny balans mellan den ökade tillgången till kulturella och kreativa verk, en skälig ersättning för konstnärer och kreatörer och framväxten av nya affärsmodeller erkänns, men samtidigt erbjuder förändringarna till följd av övergången till digitalteknik stora möjligheter för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa och det europeiska samhället i allmänhet. Lägre distributionskostnader, nya distributionskanaler, potentialen för nya och utvidgade publiker och nya möjligheter för nischprodukter kan underlätta tillgången till och öka cirkulationen av kulturella och kreativa verk i hela världen. För att till fullo utnyttja de möjligheterna och anpassa sig till det läge som det digitala skiftet och globaliseringen skapar måste de kulturella och kreativa sektorerna utarbeta nya färdigheter och de behöver bättre tillgång till finansiering för att uppgradera sin utrustning, utveckla nya produktions- och distributionsmetoder och anpassa sina affärsmodeller.
(14)
Rådande distributionsformer ligger till grund för systemet för filmfinansiering. Det finns dock ett allt större behov att främja framväxten av attraktiva lagliga utbud på nätet och uppmuntra till innovation. Därför är det väsentligt att främja nya distributionssätt för att få nya affärsmodeller att växa fram.
(15)
Digitaliseringen av biografer har varit ett långvarigt problem för många små biografägare, särskilt av ensalongsbiografer, på grund av de höga kostnaderna för den digitala utrustningen. Medlemsstaterna har visserligen huvudansvaret för kultur och bör därför fortsätta att behandla den frågan på nationell, regional och lokal nivå, beroende på vad som är tillämpligt, men det finns möjligheter till finansiering från unionens program och fonder, särskilt från sådana som är inriktade på lokal och regional utveckling.
(16)
Publikutveckling, i synnerhet vad gäller unga, kräver ett särskilt åtagande från unionens sida att särskilt stödja medie- och filmkunnighet.
(17)
En av de största utmaningarna för de kulturella och kreativa sektorerna, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag, samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer, däribland icke-vinstdrivande och icke-statliga organisationer, är deras svårighet att anskaffa de medel de behöver för att bekosta sin verksamhet, växa och behålla och öka sin konkurrenskraft eller göra sin verksamhet mer internationell. Medan det är en vanlig utmaning för små och medelstora företag allmänt sett, är situationen avsevärt svårare i de kulturella och kreativa sektorerna på grund av att många av deras tillgångar är immateriella, att deras verksamhet är av prototypisk art och att de har ett ofrånkomligt behov av att ta risker och experimentera för att kunna nyskapa. Sådant risktagande måste få förståelse och stöd, även av finanssektorn.
(18)
Som pilotprojekt är alliansen för europeiska kreativa sektorer ett sektorsövergripande initiativ som i första hand stöder de kreativa företagen på policynivå. Initiativet syftar till att anskaffa ytterligare medel för de kreativa näringarna och främja efterfrågan på dessa näringars tjänster hos andra branscher och sektorer. Nya verktyg för bättre stöd till innovation inom de kreativa näringarna kommer att testas och detta kommer att delas inom en policyutvecklingsplattformbestående av intressenter på europeisk, nationell och regional nivå.
(19)
Sammanförandet av de nuvarande Media-, Kultur- och Media Mundusprogrammen inom de kulturella och kreativa sektorerna i ett enda övergripande program (nedan kallat programmet) skulle mer effektivt stödja små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer i deras ansträngningar att ta till vara de möjligheter som övergången till digital teknik och globaliseringen erbjuder, och skulle dessutom hjälpa dem att ta itu med de frågor som för närvarande leder till en fragmentering av marknaden. För att programmet ska bli effektivt bör med hjälp av skräddarsydda tillvägagångssätt inom två oberoende delprogram och ett sektorsövergripande programområde hänsyn tas till de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och specifika behov. Det är särskilt viktigt att se till att det vid genomförandet finns synergieffekter mellan programmet och de nationella och regionala strategierna för smart specialisering. För det ändamålet bör programmet inrätta en sammanhängande stödstruktur för de olika kulturella och kreativa sektorerna, bestående av ett bidragssystem och ett kompletterande finansieringsinstrument.
(20)
Programmet bör ta kulturens och den kulturella verksamhetens dubbla funktion i beaktande genom ett erkännande av å ena sidan det inneboende och artistiska värdet av kulturen och å andra sidan det ekonomiska värdet av dessa sektorer inbegripet deras bidrag till kreativitet, innovation och social delaktighet i samhället i vidare bemärkelse.
(21)
Vid genomförandet av programmet bör hänsyn tas till det inneboende värdet av kulturen och de kulturella och kreativa sektorernas specifika karaktär, inbegripet betydelsen av icke vinstdrivande organisationer och projekt inom delprogrammet Kultur.
(22)
Ett självfinansieringsinstrument, lånegarantin för de kulturella och kreativa sektorerna (nedan kallad lånegarantin), bör göra det möjligt för dessa sektorer i stort att växa, och bör framför allt tillhandahålla tillräckliga resurser för nya insatser och möjligheter. Utvalda finansiella förmedlare bör agera till förmån för kulturella och kreativa projekt för att säkerställa en balanserad låneportfölj i fråga om geografisk täckning och sektorsmässig representation. Dessutom har offentliga och privata organisationer en viktig roll att spela i det sammanhanget för att ett brett angreppssätt för lånegarantin ska kunna uppnås.
(23)
Finansiering bör även tillhandahållas för gemenskapsåtgärden för Europeisk kulturhuvudstad och för administrationen av insatsen för det europeiska kulturarvsmärket, eftersom de bidrar till en starkare känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde, till att stimulera interkulturell dialog och ömsesidig förståelse och till att framhäva kulturarvets värde.
(24)
Förutom medlemsstater och utomeuropeiska länder och territorier som får delta i programmet enligt artikel 58 i rådets beslut 2001/822/EG (12), bör programmet också, på vissa villkor, vara öppet för deltagande av de länder i den europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är parter till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och för Schweiz. Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin liksom länderna som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör också kunna få delta i programmet, med undantag avseende lånegarantin.
(25)
Programmet bör dessutom vara öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete med tredjeländer på grundval av tilläggsanslag som ska fastställas och särskilda arrangemang som de berörda parterna ska komma överens om.
(26)
Samarbetet bör främjas på de kulturella och det audiovisuella områdena mellan programmet och internationella organisationer såsom Unesco, Europarådet, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo).
(27)
Det är nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder och verksamheter inom programmet har ett europeiskt mervärde, att de kompletterar medlemsstaternas verksamhet samt överensstämmer med artikel 167.4 i EUF-fördraget och är förenliga med annan unionsverksamhet, särskilt inom utbildning, sysselsättning, den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, forskning och innovation, industri- och sammanhållningspolitik, turism och yttre förbindelser, handel och utveckling samt den digitala agendan.
(28)
Enligt principerna för resultatbedömning bör förfarandena för kontroll och utvärdering av programmet inbegripa utförliga årliga rapporter och hänvisa till specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbundna mål och indikatorer, även kvalitativa. Förfarandena för kontroll och utvärdering bör beakta det arbete som utförs av relevanta aktörer, såsom Eurostat och resultaten av kulturprojektet inom ESS-net samt Unescos statistikinstitut. I det sammanhanget bör, vad gäller den audiovisuella sektorn, unionens deltagande i Europeiska audiovisuella observationsorganet (nedan kallat observatoriet) fortsätta.
(29)
I syfte att garantera en optimal kontroll och utvärdering av programmet under hela dess löptid bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på antagandet av ytterligare kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(30)
Enligt kommissionens rapport av den 30 juli 2010 om effekterna av Europaparlamentets och rådets ändring av de rättsliga grunderna för de europeiska programmen inom livslångt lärande, kultur, ungdom och medborgarskap har den avsevärt förkortade tiden för ansökningsförfaranden ökat programmens effektivitet. Det bör särskilt ses till att administrativa och finansiella förfaranden fortsätter att förenklas, bland annat genom användning av sunda, objektiva och regelbundet uppdaterade system för att bestämma fasta belopp, enhetskostnader och finansiering till en schablonsats.
(31)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionens tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (13).
(32)
I enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (14) har kommissionen sedan 2009 anförtrott genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur genomförandeuppgifter för förvaltningen av programmet för unionsverksamhet inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur. Kommissionen får därför med ledning av en analys om kostnadseffektivitet använda ett befintligt genomförandeorgan för genomförandet av programmet, enligt vad som föreskrivs i den förordningen.
(33)
I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (15) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
(34)
Unionens ekonomiska intressen bör under hela utgiftscykeln skyddas med hjälp av proportionerliga åtgärder, inklusive åtgärder för förebyggande, spårning och utredning av oriktigheter, återkrävande av sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och vid behov fastställande av administrativa sanktioner och bötesstraff, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (16) (nedan kallad budgetförordningen).
(35)
Vad gäller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (18), bör lämpliga åtgärder utarbetas och genomföras för att förhindra bedrägerier samt för att driva in medel som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.
(36)
Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skydda, utveckla och främja Europas kulturella och språkliga mångfald, att främja Europas kulturarv och att stärka konkurrenskraften för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa, särskilt den audiovisuella sektorn, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med hänsyn till programmets transnationella och internationella natur, utan snarare, på grund av dess skalfördelar och förväntade effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(37)
Beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG bör därför upphävas.
(38)
Det bör fastställas åtgärder för övergången från Media-, Kultur- och Media Mundusprogrammen till programmet.
(39)
I syfte att säkerställa kontinuiteten i det finansieringsstöd som föreskrivs i detta program, bör kommissionen kunna bedöma att de kostnader som är direkt knutna till genomförandet av de åtgärder och verksamheter som får stöd som bidragsberättigande, även om de uppkommit för bidragsmottagaren innan ansökan om bidrag lämnades in.
(40)
I syfte att säkerställa kontinuiteten i det finansieringsstöd som föreskrivs i detta program, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2014. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
Inrättande och varaktighet
1. Genom denna förordning inrättas programmet Kreativa Europa (nedan kallat programmet) för att stödja de kulturella och kreativa sektorerna i Europa.
2. Programmet ska genomföras från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
1. de kulturella och kreativa sektorerna: alla sektorer vars verksamhet bygger på kulturella värden och/eller konstnärliga och andra kreativa uttryck, oavsett om den verksamheten är marknadsorienterad eller inte, oavsett vilken struktur som genomför den och oavsett hur den strukturen är finansierad. I verksamheten ingår utveckling, skapande, produktion, spridning och bevarande av varor och tjänster som förkroppsligar kulturella, konstnärliga eller andra kreativa uttryck samt närliggande funktioner som utbildning eller förvaltning. I de kulturella och kreativa sektorerna ingår bland annat arkitektur, arkiv, bibliotek och museer, konsthantverk, det audiovisuella området (detta inkluderar film, television, dataspel och multimedia), materiellt och immateriellt kulturarv, design, festivaler, musik, litteratur, scenkonst, förlagsverksamhet, radio och bildkonst,
2. små och medelstora företag: mikroföretag samt små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (19).
3. medverkande finansiella förmedlare: finansiella intermediärer i den mening som avses i artikel 139.4 andra stycket budgetförordningen, som valts ut i enlighet med lånegarantin i enlighet med budgetförordningen och bilaga I till den här förordningen, och som tillhandahåller eller planerar att tillhandahålla
a)
lån till små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna (garantier från Europeiska investeringsfonden (EIF) eller
b)
lånegarantier till andra finansiella förmedlare som tillhandahåller lån till små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna (motgarantier från EIF).
4) tillhandahållare av kapacitetsuppbyggnadstjänster: enheter med förmåga att tillhandahålla sakkunskap i enlighet med bilaga I för att göra det möjligt för medverkande finansiella förmedlare att effektivt bedöma särdrag hos och risker förbundna med små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och med deras projekt.
Artikel 3
Allmänna mål
Programmets allmänna mål ska vara följande:
a)
Skydda, utveckla och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och främja Europas kulturarv.
b)
Stärka de europeiska kulturella och kreativa sektorernas konkurrenskraft, särskilt den audiovisuella sektorn, för att främja smart och hållbar tillväxt för alla.
Artikel 4
Särskilda mål
Programmet ska ha följande särskilda mål:
a)
Stödja de europeiska kulturella och kreativa sektorernas förmåga att verka transnationellt och internationellt.
b)
Främja den transnationella cirkulationen för kulturella och kreativa verk och kulturella och kreativa aktörers transnationella rörlighet, i synnerhet konstnärer, och nå ut till ny och större publik samt förbättra tillgången till kulturella och kreativa verk i och utanför unionen med särskild inriktning på barn, unga, personer med funktionsnedsättningar samt underrepresenterade grupper.
c)
Stärka den finansiella kapaciteten hos små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom kulturella och kreativa sektorer på ett hållbart sätt, samtidigt som säkerställande av en välavvägd geografisk täckning och sektorsmässig representation strävas efter.
d)
Främja utarbetandet av policyutveckling, innovation, kreativitet, publikutveckling och nya affärs- och ledningsmodeller genom stöd till transnationellt policysamarbete.
Artikel 5
Europeiskt mervärde
1. Som ett erkännande av kulturens inneboende och ekonomiska värde ska programmet stödja åtgärder och verksamheter som har ett europeiskt mervärde inom de kulturella och kreativa sektorerna. Det ska bidra till att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ.
2. Det europeiska mervärdet ska säkerställas med hjälp av en eller fler av följande:
a)
Åtgärdernas och verksamheternas transnationella natur som kompletterar regionala, nationella, internationella och andra unionsprogram och politikområden och effekten av sådana åtgärder och verksamheter på de kulturella och kreativa sektorerna samt på medborgare och deras kunskap om andra kulturer än den egna.
b)
Utvecklingen och främjandet av transnationellt samarbete mellan kulturella och kreativa aktörer, inbegripet konstnärer, audiovisuellt yrkesverksamma, kulturella och kreativa organisationer och audiovisuella operatörer, med fokus på att stimulera mer omfattande, snabba, effektiva och långsiktiga reaktioner på globala utmaningar.
c)
Skalfördelar och kritisk massa som unionsstödet främjar och skapar hävstångseffekter för ytterligare finansiering.
d)
Säkerställande av att det finns mer lika villkor inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna genom att hänsyn tas till länder med låg produktionsförmåga och/eller länder eller regioner med begränsat geografiskt och/eller språkligt område.
Artikel 6
Programmets struktur
Programmet ska bestå av följande:
a)
Ett delprogram Media.
b)
Ett delprogram Kultur.
c)
Ett sektorsövergripande programområde.
Artikel 7
Delprogrammens logotyper
1. Kommissionen ska säkerställa programmets synlighet genom att använda logotyper, vilka ska vara specifika för varje delprogram.
2. Delprogrammet Medias stödmottagare ska använda logotypen som fastställs i bilaga II. Kommissionen ska ange specifikationer för användningen av den logotypen och ska informera stödmottagarna om detta.
3. Delprogrammet Kulturs stödmottagare ska använda en logotyp, vilken ska fastställas av kommissionen. Kommissionen ska fastställa specifikationer för användningen av den logotypen och ska informera stödmottagarna om detta.
4. Kommissionen och de kontaktkontor för Kreativa Europa som avses i artikel 16 ska också ha rätt att använda delprogrammens logotyper.
Artikel 8
Tillträde till programmet
1. Programmet ska främja kulturell mångfald på internationell nivå i linje med 2005 års Unescokonvention.
2. Programmet ska vara öppet för deltagande från medlemsstaterna.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 ska programmet vara öppet för deltagande från följande länder, under förutsättning att de betalar tilläggsanslag och att de, för delprogrammet Media, uppfyller villkoren i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (20):
a)
Anslutande länder, kandidatländer och de potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin, i enlighet med de allmänna principer, villkor och förfaranden för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i ramavtalen, respektive associeringsråds beslut eller liknande avtal.
b)
Eftaländer som är parter till EES-avtalet i enlighet med det avtalet.
c)
Schweiz, på grundval av ett bilateralt avtal med det landet.
d)
De länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de förfaranden som fastställs med de länderna enligt ramavtal om deras deltagande i unionens program.
4. De länder som avses i punkt 3 a och 3 d ska vara uteslutna från deltagande i lånegarantin.
5. Programmet ska vara öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete som riktas till utvalda länder eller regioner på grundval av tilläggsanslag som betalats av dessa länder eller regioner och särskilda arrangemang, som de länderna eller regionerna ska komma överens om.
6. Programmet ska tillåta samarbete och gemensam verksamhet med länder som inte deltar i programmet och med internationella organisationer som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna, till exempel Unesco, Europarådet, OECD och Wipo på grundval av gemensamma bidrag till förverkligandet av programmets mål.
KAPITEL II
Delprogrammet Media
Artikel 9
Prioriteringar för delprogrammet Media
1. Följande ska prioriteras för att stärka den europeiska audiovisuella sektorns förmåga att verka transnationellt:
a)
Underlätta för audiovisuellt yrkesverksamma att förvärva och förbättra färdigheter och kompetens liksom utvecklingen av nätverk, inbegripet användning av digital teknik för att säkerställa anpassningen till utvecklingen på marknaden, testande av nya tillvägagångssätt för publikutveckling och testande av nya affärsmodeller.
b)
Öka kapaciteten hos audiovisuella operatörer att utveckla europeiska audiovisuella verk som har potential att cirkulera i och utanför unionen och underlätta europeisk och internationell samproduktion, däribland med TV-bolag.
c)
Uppmuntra till utbyten mellan företag genom att underlätta tillträdet till marknaderna för audiovisuella operatörer, och ge dem affärsverktyg för att öka synligheten för deras projekt på unionsmarknaderna och de internationella marknaderna.
2. Följande ska prioriteras för att främja transnationell cirkulation:
a)
Stödja biografdistribution genom transnationell marknadsföring, varumärkesutveckling, distribution och visning av audiovisuella verk.
b)
Främja transnationell marknadsföring, varumärkesutveckling och distribution av audiovisuella verk på alla andra plattformar än biografer.
c)
Stödja publikutveckling som ett sätt att främja intresset för och förbättra tillgången till europeiska audiovisuella verk, särskilt via marknadsföring, evenemang, filmkunnighet och festivaler.
d)
Främja nya distributionssätt för att möjliggöra framväxt av nya affärsmodeller.
Artikel 10
Stödåtgärder för delprogrammet Media
För att prioriteringarna i artikel 9 ska kunna genomföras, ska delprogrammet Media stödja följande:
a)
Utveckling av ett heltäckande utbud av utbildningsåtgärder för att uppmuntra audiovisuellt yrkesverksamma att förvärva och förbättra färdigheter och kompetenser samt för att främja kunskapsutbyte och nätverksinitiativ, inbegripet integrering av digital teknik.
b)
Utveckling av europeiska audiovisuella verk, särskilt filmer och tv-produktioner såsom fiktion, dokumentärer, barnproduktioner och animationer, liksom interaktiva verk såsom dataspel och multimedia, med större potential att cirkulera över gränserna.
c)
Verksamhet som syftar till att stödja europeiska audiovisuella produktionsbolag, särskilt oberoende produktionsbolag, i syfte att underlätta europeisk och internationell samproduktion av audiovisuella verk, inbegripet tv-produktioner.
d)
Verksamhet som bidrar till att europeiska och internationella samproduktionspartner träffas och/eller ger indirekt stöd till samproducerade audiovisuella verk genom internationella samproduktionsfonder baserade i ett land som deltar i programmet.
e)
Underlättande av tillträdet till audiovisuella branschevenemang och marknader och användningen av online-affärsverktyg i och utanför unionen.
f)
Inrättande av stödsystem för distribution av icke-nationella europeiska filmer genom biografdistribution och på alla andra plattformar, samt för aktiviteter knutna till internationell försäljning, särskilt textning, dubbning och syntolkning av audiovisuella verk.
g)
Underlättande av cirkulationen av europeiska filmer i hela världen och av internationella filmer i unionen på alla distributionsplattformar, via internationella samarbetsprojekt inom den audiovisuella sektorn.
h)
Ett europeiskt nätverk av biografägare där en betydande andel icke-nationella europeiska filmer visas.
i)
Initiativ som presenterar och främjar en mångfald av europeiska audiovisuella verk, inbegripet kortfilmer, till exempel festivaler och andra PR-evenemang.
j)
Verksamhet som syftar till att främja filmkunnighet och öka publikens kunskap om och intresse för europeiska audiovisuella verk, inbegripet det audiovisuella arvet och filmarvet, särskilt för en ung publik.
k)
Innovativa insatser där nya affärsmodeller och verktyg testas på områden som kan komma att påverkas av införandet och användningen av digitalteknik.
Artikel 11
Europeiska audiovisuella observationsorganet
1. Unionen ska vara medlem i observatoriet under programmets hela löptid.
2. Unionens deltagande i observatoriet ska bidra till att delprogrammet Medias prioriteringar uppnås genom att
a)
främja transparens och skapa lika villkor i fråga om tillträde till rättslig och finansiell information/marknadsinformation samt arbeta för att förbättra jämförbarheten av rättslig och statistisk information,
b)
tillhandahålla uppgifter och marknadsanalyser som kan användas vid utarbetandet av handlingslinjerna för delprogrammet Media och vid utvärderingen av handlingslinjernas effekter på marknaden.
3. Kommissionen ska företräda unionen i dess kontakter med observatoriet.
KAPITEL III
Delprogrammet Kultur.
Artikel 12
Prioriteringar för delprogrammet Kultur
1. Följande ska prioriteras för att stärka de kulturella och kreativa sektorernas förmåga att agera transnationellt:
a)
Stöd till insatser som ger kulturella och kreativa aktörer de färdigheter, den kompetens och de kunskaper som kan bidra till att stärka de kulturella och kreativa sektorerna, inbegripet främjande av anpassning till digital teknik, testande av innovativa tillvägagångssätt för publikutveckling och testande av nya affärs- och ledningsmodeller.
b)
Stöd till insatser som gör att kulturella och kreativa aktörer kan samarbeta internationellt och kan internationalisera sina yrkeskarriärer och sin verksamhet, i och utanför unionen, när så är möjligt på grundval av långsiktiga strategier.
c)
Stöd till insatser för att stärka europeiska kulturella och kreativa organisationer och internationellt nätverksarbete för att underlätta tillträdet till nya yrkesmöjligheter.
2. Följande ska prioriteras för att främja transnationell cirkulation och rörlighet:
a)
Stöd till internationella turnéer, evenemang, utställningar och festivaler.
b)
Stöd till cirkulation för europeisk litteratur i syfte att säkerställa dess högsta möjliga tillgänglighet.
c)
Stöd till publikutveckling som ett sätt att främja intresset för och förbättra tillgången till europeiska kulturella och kreativa verk och materiellt och immateriellt kulturarv.
Artikel 13
Stödåtgärder för delprogrammet Kultur
1. För att prioriteringarna i artikel 12 ska kunna genomföras, ska delprogrammet Kultur stödja följande:
a)
Transnationella samarbetsprojekt som för samman kulturella och kreativa organisationer från olika länder i verksamhet inom eller över sektorerna.
b)
Verksamhet som utförs av europeiska nätverk av kulturella och kreativa organisationer från olika länder.
c)
Verksamhet i organisationer med ett europeiskt perspektiv som främjar utvecklingen av nya begåvningar och främjar transnationell rörlighet för kulturella och kreativa aktörer samt cirkulationen av verk, med möjlighet att utöva en bred påverkan på de kulturella och kreativa sektorerna och ge varaktiga effekter.
d)
Litterära översättningar och deras vidare spridning.
e)
Särskilda insatser för att ge större synlighet åt de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och stimulera interkulturell dialog och ömsesidig förståelse, till exempel via unionens kulturpriser, gemenskapsåtgärden för Europeisk kulturhuvudstad och insatsen för det europeiska kulturarvsmärket.
2. De åtgärder som anges i punkt 1 ska särskilt stödja icke vinstdrivande projekt.
KAPITEL IV
Det sektorsövergripande programområdet
Artikel 14
Lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna
1. Kommissionen ska inrätta en lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna.
Lånegarantin ska drivas som ett fristående instrument och ska inrättas och förvaltas i enlighet med avsnitt VIII i budgetförordningen.
2. Lånegarantin ska ha följande prioriteringar:
a)
Underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer i de kulturella och kreativa sektorerna.
b)
Förbättra medverkande finansiella förmedlares förmåga att bedöma risker i samband med små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna och deras projekt, däribland genom tekniskt bistånd, kunskapsuppbyggande och åtgärder för arbete i nätverk.
Prioriteterna ska genomföras i enlighet med bilaga I.
3. I enlighet med artikel 139.4 i budgetförordningen ska kommissionen genomföra lånegarantin genom indirekt förvaltning och delegera befogenheter till EIF såsom avses i artikel 58.1 c iii i den förordningen, i enlighet med villkoren i ett avtal mellan kommissionen och EIF.
Artikel 15
Transnationellt policysamarbete
1. För att främja det transnationella policysamarbetet ska det sektorsövergripande programområdet stödja följande:
a)
Transnationellt utbyte av erfarenheter och kunnande i förhållande till nya affärs- och ledningsmodeller, lärande av varandra och nätverksarbete bland kulturella och kreativa organisationer och beslutsfattare som är kopplade till utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna och, när så är lämpligt, främjande av digitalt nätverksarbete.
b)
Insamling av uppgifter om marknaden, undersökningar, analyser av arbetsmarknads- och kompetensbehov, analyser av europeisk och nationell kulturpolitik och stöd till statistiska undersökningar baserade på sektorspecifika instrument och kriterier, inbegripet mätningar av alla aspekter av programmets effekter.
c)
Betalning av avgifter till unionens medlemskap i observatoriet för att främja insamlingen av uppgifter och analyser i den audiovisuella sektorn.
d)
Testande av nya och sektorsövergripande affärsmetoder när det gäller finansiering, distribution och kommersialisering av kreativa verk.
e)
Konferenser, seminarier och policydialog, däribland inom kultur- och mediekunnighet som, när så är lämpligt, främjar digitalt nätverksarbete.
f)
De kontaktkontor för Kreativa Europa som avses i artikel 16, och fullgörandet av deras arbetsuppgifter.
2. Före den 30 juni 2014 ska kommissionen göra en genomförbarhetsstudie om möjligheten att samla in och analysera uppgifter i de kulturella och kreativa sektorerna förutom i den audiovisuella sektorn, och ska överlämna resultaten till Europaparlamentet och rådet.
Kommissionen får beroende på resultaten av genomförbarhetsstudien lägga fram förslag om ändring av denna förordning i enlighet med detta.
Artikel 16
Kontaktkontor för Kreativa Europa
1. De länder som deltar i programmet ska tillsammans med kommissionen upprätta ett nätverk av kontaktkontor för Kreativa Europa i enlighet med deras nationella rätt och praxis (nedan kallat kontaktkontor för Kreativa Europa).
2. Kommissionen ska stödja ett nätverk av kontaktkontor för Kreativa Europa.
3. Kontaktkontorerna för Kreativa Europa ska med beaktande av varje sektors särart utföra följande uppgifter:
a)
Informera om och främja programmet i sina länder.
b)
Bistå de kulturella och kreativa sektorerna i samband med programmet och tillhandahålla grundläggande information om andra relevanta möjligheter att få stöd inom ramen för unionspolitiken.
c)
Stimulera gränsöverskridande samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna.
d)
Stödja kommissionen genom att bistå den när det gäller de kulturella och kreativa sektorerna i de länder som deltar i programmet, till exempel genom att tillhandahålla tillgängliga uppgifter om dessa sektorer.
e)
Stödja kommissionen genom att se till att kommunikationen är god och sprida programmets resultat och effekter.
f)
Säkerställa kommunikationen och spridningen av information om vilken unionsfinansiering som beviljats och de resultat som uppnåtts för landet.
4. Kommissionen ska tillsammans med medlemsstaterna och genom regelbunden och oberoende kontroll och utvärdering säkerställa kvaliteten på och resultaten av de tjänster som kontaktkontor för Kreativa Europa utför.
KAPITEL V
Resultat och spridning
Artikel 17
Enhetlighet och komplementaritet
1. Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa programmets enhetlighet och komplementaritet med följande:
a)
Relevant unionspolitik, t.ex. inom utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, den inre marknaden, den digitala agendan, ungdomsfrågor, medborgarskap, yttre förbindelser, handel, forskning och innovation, näringsliv, turism, rättsliga frågor, utvidgning och utveckling.
b)
Annan relevant unionsfinansiering inom kultur- och mediepolitik, särskilt Europeiska socialfonden, Europeiska regionalutvecklingsfonden och forsknings- och innovationsprogrammen, samt de finansieringsinstrument som är kopplade till rättsliga frågor och medborgarskap, program för externt samarbete och instrument inför anslutningen.
2. Denna förordning ska tillämpas och genomföras utan att det påverkar unionens internationella åtaganden.
Artikel 18
Kontroll och utvärdering
1. Kommissionen ska se till att programmet regelbundet kontrolleras och utvärderas av ett externt organ i förhållande till de kvalitativa och kvantitativa resultatindikatorer som fastställs nedan.
a)
Indikatorer för de allmänna mål som avses i artikel 3:
i)
De kulturella och kreativa sektorernas storlek, förändringar och andel av sysselsättning och bruttonationalprodukt.
ii)
Antalet personer som har tillgång till europeiska kulturella och kreativa verk, inbegripet verk från andra länder än sina egna när detta är möjligt.
b)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 a:
i)
Omfattningen av de kulturella och kreativa organisationernas internationella verksamhet och antalet inrättade transnationella partnerskap.
ii)
Antalet tillfällen till lärande och verksamheter som stöds av programmet och som har förbättrat kompetensen och ökat anställbarheten för kulturella och kreativa aktörer, inbegripet audiovisuellt yrkesverksamma.
c)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 b vad gäller delprogrammet Media:
i)
Antal besökare till visningar på biografer av icke-nationella europeiska filmer i Europa och av europeiska filmer runt om i världen (på de tio viktigaste icke-europeiska marknaderna).
ii)
Procentandelen europeiska audiovisuella verk som visas på biografer, på tv och på digitala plattformar.
iii)
Antalet personer i medlemsstaterna som har tillgång till icke-nationella europeiska audiovisuella verk och antalet personer i de länder som deltar i programmet som har tillgång till europeiska audiovisuella verk.
iv)
Antalet europeiska dataspel som produceras i unionen samt i de länder som deltar i programmet.
d)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 b vad gäller delprogrammet Kultur:
i)
Antalet personer som nåtts direkt eller indirekt av projekt som får stöd ur programmet.
ii)
Antalet projekt som riktar sig till barn, ungdomar och underrepresenterade grupper samt beräknat antal personer som nåtts.
e)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 c:
i)
Volymen av lån som garanterats inom ramen för lånegarantin, indelat efter små och medelstora företags samt mikroorganisationers och små och medelstora organisationers nationella ursprung, storlek och sektorer.
ii)
Volymen av lån som beviljats av medverkande finansiella förmedlare, indelat efter nationellt ursprung.
iii)
Antalet och den geografiska fördelningen av medverkande finansiella förmedlare.
iv)
Antalet små och medelstora företag samt mikroorganisationers och små och medelstora organisationer som utnyttjar lånegarantin, indelat efter nationellt ursprung, storlek och sektorer.
v)
Den genomsnittliga andelen obetalda lån.
vi)
Den uppnådda hävstångseffekten för garanterade lån i förhållande till den vägledande hävstångseffekten (1:5,7).
f)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 d:
i)
Antalet medlemsstater som använder sig av resultaten av den öppna samordningsmetoden i utformningen av sin nationella policyutveckling.
ii)
Antalet nya initiativ och resultatet av policyarbetet.
2. Resultaten av kontrollen och utvärderingen ska beaktas vid genomförandet av programmet.
3. Förutom den regelbundna kontrollen av programmet ska kommissionen på grundval av extern och oberoende utvärdering upprätta en halvtidsutvärderingsrapport som
a)
innehåller kvalitativa och kvantitativa inslag för att bedöma programmets effektivitet avseende att uppnå dess mål, resurseffektiviteten i programmet och dess europeiska mervärde,
b)
belyser möjligheterna till förenkling av programmet, dess interna och externa samstämmighet, hur relevanta dess samtliga mål är för framtiden samt hur åtgärderna bidrar till unionens prioriteringar om smart och hållbar tillväxt för alla,
c)
tar hänsyn till utvärderingsresultaten om de långsiktiga effekterna av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG.
4. Kommissionen ska överlämna den halvtidsutvärderingsrapport som avses i punkt 3 till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2017.
5. Kommissionen ska på grundval av en slutlig extern och oberoende utvärdering upprätta en slutlig utvärderingsrapport i vilken programmets inverkan på längre sikt och hållbarheten i programmets effekter på grundval av utvalda kvantitativa och kvalitativa indikatorer utvärderas. Vad gäller det särskilda mål som avses i artikel 4 c ska kommissionen även utvärdera hur lånegarantin har påverkat tillgången till banklån och därtill hörande kostnader för små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna.
6. Kommissionen ska överlämna den slutliga utvärderingsrapport som avses i punkt 5 till Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2022.
Artikel 19
Kommunikation och spridning
1. Kommissionen ska förse de länder som deltar i programmet med uppgifter om projekt som beviljats unionsfinansiering genom att översända urvalsbesluten inom två veckor från och med att de antagits.
2. De ansvariga för projekt som får bidrag ur programmet ska säkerställa att uppgifter om den unionsfinansiering de fått och om resultaten kommuniceras och sprids.
3. Kommissionen ska säkerställa att relevanta uppgifter sprids till kontaktkontorerna för Kreativa Europa.
KAPITEL VI
Delegering av befogenheter
Artikel 20
Delegering av befogenheter till kommissionen
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 21 för att komplettera de kvalitativa och kvantitativa resultatindikatorer som anges i artikel 18.1.
Artikel 21
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 20 ska ges till kommissionen för hela den tid som programmet pågår.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artikel 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
KAPITEL VII
Genomförandebestämmelser
Artikel 22
Genomförande av programmet
1. Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen.
2. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett årligt arbetsprogram för de delprogram och det sektorsövergripande programområdet. Kommissionen ska i de årliga arbetsprogrammen säkerställa att de allmänna och specifika mål som anges i artiklarna 3 och 4 samt de prioriteringar som anges i artiklarna 9 och 12 genomförs varje år på ett konsekvent sätt och ska beskriva de förväntade resultaten, genomförandemetoden och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Det årliga arbetsprogrammet ska även innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om de belopp som är avsatta för varje åtgärd och en preliminär tidsplan för genomförandet.
För bidrag ska det årliga arbetsprogrammet ange prioriteringarna, kriterierna för stödberättigande, urval och tilldelning samt högsta andel samfinansiering. Det finansiella stödet från programmet får vara högst 80 % av de bidragsberättigade kostnaderna.
För lånegarantin ska det årliga arbetsprogrammet ange kriterierna för stödberättigande och urvalskriterier för finansiella förmedlare, uteslutningskriterier avseende innehållet i projekt som lämnats in till medverkande finansiella förmedlare, det årliga anslaget till EIF och kriterierna för stödberättigande, urval och tilldelning för tillhandahållare av kapacitetsuppbyggnadstjänster.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 23.4.
3. De allmänna riktlinjerna för genomförandet av programmet ska antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 23.3.
Artikel 23
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté (kommittén för Kreativa Europa). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. Kommittén för Kreativa Europa får sammanträda i särskilda konstellationer för att behandla konkreta frågor angående delprogrammen och de sektorsövergripande programområdena.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 24
Finansiella bestämmelser
1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden från och med den 1 januari 2014 till den 31 december 2020 fastställs till 1 462 724 000 EUR i löpande priser.
De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen.
2. Finansieringsramen som avses i punkt 1 ska fördelas enligt följande:
a)
Minst 56 % för delprogrammet Media.
b)
Minst 31 % för delprogrammet Kultur.
c)
Högst 13 % för det sektorsövergripande programområdet, varvid minst 4 % ska tilldelas de transnationella samarbetsåtgärder som förtecknas i artikel 15 och kontaktkontorerna för Kreativa Europa.
3. De administrativa kostnaderna för genomförandet av programmet ska ingå i de anslag som anges i punkt 2 och får totalt sett inte överstiga 7 % av programmets budget, av vilket 5 % ska tilldelas genomförandet av delprogrammet Media och 2 % till genomförandet av delprogrammet Kultur.
4. Finansieringsramen som avses i punkt 1 får omfatta utgifter i samband med den förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för programmets förvaltning och för att uppnå dess mål; detta gäller i synnerhet undersökningar, expertmöten, informations- och kommunikationsinsatser, bl.a. institutionell kommunikation om unionens politiska prioriteringar i den mån de är förknippade med de allmänna målen i programmet, utgifter för it-nät för informationsbearbetning och informationsutbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt stöd som belastar kommissionen vid förvaltningen av programmet.
5. Finansieringsramen som avses i punkt 1 får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången från de åtgärder som antagits enligt beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG och denna förordning.
Vid behov får medel för att möjliggöra förvaltningen av åtgärder som ännu inte har slutförts den 31 december 2020 föras in i budgeten efter 2020 för att täcka liknande utgifter.
6. I vederbörligen motiverade fall och genom undantag från artikel 130.2 i budgetförordningen får kommissionen betrakta kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av åtgärder och verksamhet som får stöd som bidragsberättigande, även om de uppkom för bidragsmottagaren innan ansökan om bidrag lämnades in.
Artikel 25
Skyddet av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och inspektioner och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrävande av sådana medel som utbetalats felaktigt samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och finansiella påföljder.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats och inspektioner, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt programmet.
3. Olaf får genomföra utredningar, bland annat kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 i syfte att utröna om bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som finansieras inom ramen för programmet påverkats av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadat unionens ekonomiska intressen.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska samarbetsavtal med tredjeländer och internationella organisationer, avtal, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås med tillämpning av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen tillerkänner kommissionen, revisionsrätten och Olaf rätten att utföra revision och genomföra utredningar inom ramen för sina respektive behörigheter.
KAPITEL VIII
Slutbestämmelser
Artikel 26
Upphävande och övergångsbestämmelser
1. Beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2014.
2. Den verksamhet som påbörjas senast den 31 december 2013 på grundval av de beslut som avses i punkt 1 ska fram till dess att den avslutas fortsätta att förvaltas i enlighet med de besluten.
Artikel 27
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdat i Strasbourg den 11 december 2013.