PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 3 april 2014
om fastställande av tekniska specifikationer för informations- och kommunikationsteknik som det kan hänvisas till vid offentlig upphandling
[delgivet med nr C(2014) 2120]
(2014/188/EU)
EUROPEISKA KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (1), särskilt artikel 13.1,
efter samråd med Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering, och
av följande skäl:
(1)
Standardisering fyller en viktig funktion för att stödja Europa 2020-strategin i enlighet med kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (2). I flera flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin framhålls vikten av frivillig standardisering på produkt- eller tjänstemarknader för att säkerställa kompatibilitet och interoperabilitet mellan produkter och tjänster, stimulera teknisk utveckling och stödja innovation.
(2)
I det digitala samhället har standarder blivit oundgängliga för att säkerställa interoperabilitet mellan anordningar, tillämpningar, databaser, tjänster och nät. I kommissionens meddelande En strategisk vision för europeiska standarder: bättre och snabbare hållbar tillväxt i den europeiska ekonomin före 2020 (3) framhävs IKT-standardiseringens särskilda karaktär, där lösningar, tillämpningar och tjänster på området ofta utvecklas av globala IKT-forum och IKT-konsortier som har intagit en ledande ställning för utarbetande av IKT-standarder.
(3)
Förordning (EU) nr 1025/2012 syftar till att modernisera och förbättra ramarna för den europeiska standardiseringen. I förordningen fastställs ett system där kommissionen kan besluta om att fastställa de mest relevanta och allmänt godtagna tekniska specifikationer på IKT-området som utfärdats av andra standardiseringsorganisationer än europeiska, internationella eller nationella. Möjligheten att använda hela skalan av tekniska specifikationer på IKT-området vid upphandling av maskinvara, programvara och it-tjänster kommer att möjliggöra interoperabilitet, bidra till att undvika inlåsning för offentliga förvaltningar samt stimulera konkurrens i tillhandahållandet av driftskompatibla IKT-lösningar.
(4)
De tekniska specifikationer på IKT-området som kan komma i fråga för hänvisningar vid offentlig upphandling måste uppfylla kraven i bilaga II till förordning (EU) nr 1025/2012. Överensstämmelse med dessa krav innebär att myndigheterna garanteras att de tekniska specifikationerna på IKT-området fastställs enligt de principer för öppenhet, rättvisa, objektivitet och icke-diskriminering som erkänns av Världshandelsorganisationen (WTO) i fråga om standardisering.
(5)
Beslutet att fastställa IKT-specifikationer ska antas efter samråd med det europeiska flerpartsforum för IKT-standardisering som inrättats genom kommissionens beslut 2011/C 349/04 (4), kompletterat med andra former av samråd med experter inom branschen.
(6)
Den 17 oktober 2013 utvärderade Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering de sex första tekniska specifikationerna på IKT-området: Internet Protocol version 6 (IPv6), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (LDAPv3), Domain Name System Security Extensions (DNSSEC), DomainKeys Identified Mail Signatures (DKIM), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (ECMA-402) och Extensible Markup Language version 1.0 (W3C XML). Flerpartsforumet tillstyrkte fastställandet av dessa specifikationer. De sex tekniska specifikationerna lades därefter fram för ett brett offentligt samråd som bekräftade flerpartsforumets rekommendation.
(7)
IPv6-specifikationen, utfärdad av Internet Engineering Task Force (IETF), omfattar en rad tekniska specifikationer för ett brett spektrum av utrustning och tjänster genom olika uppsättningar Requests for Comments (RFC). Beroende på sammanhang och tillämpning behöver de offentliga upphandlarna välja de RFC som behövs för varje produkt eller tjänst utan att hämma interoperabiliteten. Genom IPv6 utökas antalet tillgängliga IP-adresser så att det ökande antalet operativsystem, servrar, sökmotorer och multimediesajter kan fungera bra tillsammans. IPv6 bygger på avancerad teknisk utveckling och stöder den fortsatta internetutvecklingen, vilket möjliggör nya internetscenarier, t.ex. sakernas internet.
(8)
LDAPv3 är ett internetprotokoll som utfärdats av Internet Engineering Task Force (IETF) för åtkomst till distribuerade katalogtjänster som fungerar med data och tjänstemodeller i X.500-format. LDAPv3 specificeras i en rad IETF Standard Track Requests For Comments (RFC) som anges närmare i RFC 4510-4519 och som kan garantera en hög grad av tillgänglighet med redundans av LDAP-servrar. De flesta produkter för katalogtjänster av betydelse för marknaden stöder LDAPv3. Det är en stabil teknik som kan öka interoperabiliteten och utgör en de facto-standard för autentisering, behörighet och användar-/adresskataloger för IKT-system som kan ge bättre tillgänglighet och kontinuitet, särskilt för offentliga tjänster som ska levereras av den offentliga förvaltningen.
(9)
DNSSEC har utfärdats av Internet Engineering Task Force (IETF) och är en säkerhetsutvidgning av domännamnssystemet (DNS) som tillhandahåller autentisering av dataursprung och dataskydd för själva domännamnssystemet. Beteckningen DNSSEC omfattar de dokument som utgör kärnan i DNS säkerhetsutvidgning och som krävs för offentlig upphandling av DNSSEC-blocket. Med DNSSEC är DNS bättre lämpat för utväxling av parametrar för säkerhetstjänster som är kopplade till domännamn. Detta ökar förtroendet för DNS (en kritisk och grundläggande internettjänst) som helhet och möjliggör att DNS kan användas för certifikatlagring och för tillämpningarnas distributions- och verifikationsinfrastruktur.
(10)
DKIM är en teknisk specifikation på IKT-området som utarbetats av Internet Engineering Task Force (IETF) och som gör det möjligt för en person, roll eller organisation som äger signeringsdomänen att göra anspråk på ett visst ansvar för ett meddelande genom sammankoppling av domänen med meddelandet. DKIM skiljer frågan om vem som signerat meddelandet från frågan om vem som skrivit meddelandet. Ansvarsbekräftelsen valideras med en kryptografisk signatur och en direkt begäran om signatärens domän för att hämta den korrekta öppna nyckeln. DKIM implementeras på flera olika marknader, t.ex. av bank- och finanssektorn, e-postleverantörer, sociala nätverk och näthandelsleverantörer. Om DKIM används av myndigheter skulle det upprätta en grundläggande nivå av förtroende för kommunikationens ursprung, så att interoperabiliteten mellan sändande och mottagande organisationer förbättras.
(11)
ECMA-402 har utvecklats av Ecma International och är ett allmänt programmeringsspråk för flera ändamål som beskrivs med flera specifikationer anpassade till de språkliga och kulturella konventionerna för olika språk och länder. ECMAScript är ett vanligt programmeringsspråk på webben, även i Europa. Det har ett mycket brett användningsområde, t.ex. webbklientbaserade applikationer som webbläsare eller serverbaserade tillämpningar som elektroniska banktjänster, servrar för e-post eller till och med dataspel, och är även ett viktigt programmeringsspråk för webben. De internationaliseringsegenskaper som ECMA-402 erbjuder är en särskilt betydelsefull förbättring av ECMAScript för den flerspråkiga europeiska miljön. Specifikationerna och standarderna för ECMAScript ger ett faktiskt bidrag till ökad interoperabilitet och ingår mycket ofta i nationella förteckningar över standarder för interoperabilitet och specifikationer för offentlig upphandling.
(12)
W3C XML har utfärdats av World Wide Web Consortium (W3C) och är ett paket med sammanhängande specifikationer för datastrukturering som främjar spridning av informations- och dataresurser i stor skala. XML-versionen 1.0 är i dag ett av de mest använda formaten för utväxling av strukturerad information, och många andra specifikationer för dataformat bygger på utökningar av XML. Dess omfattande användning både som ett format för förmedling av information från person till person och från dator till dator gör den till en oskiljaktig del av nästan all internetanvändning. Upphandlarna behöver välja specifikationer som uppfyller de krav för vilka de behöver göra upphandlingar. Den stora utbredningen av XML i världens databaser och nätverk garanterar att formatet kommer att vara ett mycket viktigt format för interoperabilitet på global nivå mellan olika tillämpningar, tjänster och produkter under många decennier i framtiden.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De tekniska specifikationer för informations- och kommunikationsteknik som det kan hänvisas till vid offentlig upphandling anges i bilagan.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 3 april 2014.