NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 845/2012
av den 18 september 2012
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 21 december 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallade det berörda landet eller Kina).
(2)
Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 7 november 2011 av Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder betydande del, i detta fall mer än 70 % av unionens produktion av vissa stålprodukter belagda med organiskt material. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt representanterna för Kina om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Kanada och Republiken Sydafrika (nedan kallad Sydafrika) som i tillkännagivandet om inledande angavs vara möjliga jämförbara länder. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Eftersom antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara stort, planerades i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010 - 30 september 2011) med avseende på den berörda produkten.
(5)
När det gäller unionstillverkarna meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av sex unionstillverkare, som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt, utvalda på grundval av försäljnings- och produktionsvolym, storlek och geografiskt läge i unionen. Unionstillverkarna, som ingick i urvalet, svarade för 46 % av tillverkningen och för 38 % av försäljningen i unionen. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. En av unionstillverkarna meddelade att man inte önskade ingå i stickprovet och ersattes i stickprovet av den näst största tillverkaren.
(6)
26 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de exporterande tillverkarna, valde kommissionen inledningsvis ut ett stickprov med de tre exporterande tillverkarna med den största exportvolymen till unionen. En av de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade emellertid inte korrekta exportuppgifter och uteslöts från urvalet. Två andra exporterande tillverkare, som senare inkluderades i urvalet, meddelade att de inte ville samarbeta. Kommissionen beslutade därför slutligen att begränsa urvalet till de två exporterande tillverkare som ursprungligen utvalts att ingå i stickprovet och som hade den största exportvolymen till unionen. Deras exportvolym svarar för mer än 30 % av den totala exporten från samtliga samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare.
(7)
För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkarna som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och till andra kinesiska exporterande tillverkare som gett sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre kinesiska exporterande tillverkare, inklusive en som ingick i stickprovet, begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller individuell behandling om utredningen skulle fastställa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. En av dessa exporterande tillverkare, som inte ingick i stickprovet, drog senare tillbaka sin begäran. De andra exporterande tillverkarna i stickprovet begärde endast individuell behandling.
(8)
Fem icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfaranade inte längre vara nödvändigt.
(9)
Kommissionen sände frågeformulär till de två exporterande tillverkarna i Kina i urvalet, till 14 andra exporterande tillverkare i Kina som begärde detta, fyra tillverkare i Kanada, tre tillverkare i Sydafrika, fem tillverkare i Sydkorea, fem tillverkare i Brasilien, länder föreslogs utgöra jämförbara länder, de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, de fem samarbetsvilliga importörerna i unionen samt till de kända användarna.
(10)
Svar inkom från nio exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Kanada och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, Sydkorea. Dessutom svarade de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, två icke-närstående importörer och tio användare på frågeformuläret.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt beslut om dumping och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:
a)
Unionstillverkare
-
ArcelorMittal Belgium, Belgien och det närstående försäljningsföretaget ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Polen
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland
-
Voestalpine Stahl GmbH och Voestalpine Stahl Service Center GmbH, Österrike
-
Tata Steel Maubeuge SA (tidigare Myriad SA), Frankrike
-
Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd och dess närstående företag: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och dess närstående företag Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China och dess närstående företag Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
Importörer i unionen
-
ThyssenKrupp Mannex, Tyskland
d)
Användare i unionen
-
Steelpartners NV (tillhör företagsgruppen Joris IDE), Belgien
3. Undersökningsperiod
(12)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2010 - 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(13)
Den berörda produkten är vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten).
(14)
Det viktigaste användningsområdet för stålprodukter belagda med organiskt material är inom byggindustrin, även för vidare bearbetning i olika produkter som används i byggverksamhet (t.ex. sandwichpaneler, taktäckning, väggbeklädnad m.m.). Andra användningsområden är tillverkning av hushållsapparater (vita och bruna varor) eller utrustning för byggverksamhet (dörrar, element, belysning m.m.)
2. Likadan produkt
(15)
Undersökningen har visat att stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och stålprodukter belagda med organiskt material som importeras till unionen från Kina samt de som tillverkas och säljs i Kanada, som används som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningar. Därför kan dessa produkter preliminärt anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(16)
Vissa berörda parter hävdade att produkterna från Kina inte var jämförbara med dem som såldes av unionsindustrin, eftersom de förra såldes inom ett annat marknads- och prissegment och för en annan slutanvändning, t.ex. byggverksamhet utomhus, medan en väsentlig andel av produkterna från unionsindustrin utgjordes av produkter av hög kvalitet och endast användes inom nischen hushållsapparater.
(17)
Undersökningen visade att unionstillverkarna visserligen sålde en del av sin tillverkning till sådana marknadssegment som hushållsapparater, men samma produkter såldes också till byggmaterialindustrin, som efter vad som uppgivits är det viktigaste marknadssegmentet för den kinesiska exporten. Dessutom befanns prisnivåerna i dessa sektorer vara i stort sett jämförbara för samma produkttyper som såldes till olika användare.
(18)
Det bör noteras att eftersom den berörda produkten är tämligen standardiserad, har den liknande grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som den likadana produkten, oavsett slutanvändning. Argumentet avvisas därför preliminärt.
3. Begäran om undantag för produkter
(19)
Begäran om undantag för vissa produkttyper mottogs vid flera tillfällen från användare, kinesiska exportörer och unionstillverkare. De produkttyper för vilka undantag begärdes avsåg t.ex. stål överdraget med krom eller tenn, stålplattor målade med oorganisk zinksilikat grundfärg eller målade med andra material än organiska.
(20)
Ingen slutsats har emellertid ännu dragits, eftersom begäran i vissa fall inte är tillräckligt dokumenterad för att ett välgrundat beslut ska kunna fattas. Därför har det beslutats att fortsätta att utreda dessa yrkanden.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(21)
Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska, vid antidumpningsundersökningar avseende import med ursprung i Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i denna artikel för de tillverkare som uppfyller kriterierna som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:
-
Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.
-
Företag har en enda uppsättning grundläggande räkenskaper, som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet, och
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(22)
Såsom anges i skäl 8 begärde tre exporterande tillverkare från Kina marknadsekonomisk status och inlämnade ansökan om marknadsekonomisk status inom den angivna tidsfristen. Av dessa drog en exporterande tillverkare senare tillbaka sin ansökan.
(23)
Beträffande de återstående två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna från Kina som begärde marknadsekonomisk status beslutade man efter ett utslag i domstolen den 2 februari 2012 (3) att undersöka ansökningarna från båda de exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd och dess närstående företag) och den exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet (Union Steel China och dess närstående företag). Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats uppgifter som lämnats av de berörda företagen i ansökan om marknadsekonomisk status.
(24)
Ingen av de två samarbetsvilliga företagsgrupperna med exporterande tillverkare i Kina befanns uppfylla kriterierna för att tilldelas marknadsekonomisk status, eftersom kostnaden för den huvudsakliga råvaran, varmvalsade stålrullar, på ett väsentligt sätt snedvrids på grund av statliga ingripanden på stålmarknaden i Kina och i väsentlig utsträckning avviker från marknadsvärdet, vilket krävs enligt den första strecksatsen i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(25)
Ingripanden från den kinesiska statens sida i stålsektorn demonstreras av att en stor majoritet bland de stora kinesiska ståltillverkarna är statligt ägda och den installerade kapaciteten och produktionen av stål påverkas av de olika femåriga industriplanerna, framför allt den nuvarande tolfte femårsplanen (2011-2015) för järn- och stålsektorn.
(26)
Staten utövar också en väsentlig kontroll över marknaden för råvaror. Koks (tillsammans med järnmalm den huvudsakliga råvaran för att tillverka stål) omfattas av kvantitativa exportrestriktioner och av en exporttull på 40 %. Slutsatsen kan därför dras att den kinesiska stålmarknaden är snedvriden på grund av betydande statliga ingrepp.
(27)
Snedvridningen återspeglas i priset som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar under undersökningsperioden. De befanns vara avsevärt mycket lägre än de internationella priserna. Därför kan slutsatsen dras att tillverkningen av stålprodukter belagda med organiskt material gynnas av onormalt låga priser för varmvalsade stålrullar på grund av statligt ingripande som snedvrider priset på stålprodukter belagda med organiskt material i Kina. Denna snedvridning utgör en viktig kostnadsfördel för de kinesiska exporterande tillverkarna genom att kostnaden för den viktigaste råvaran, varmvalsade stålrullar, svarar för ca 80 % av tillverkningskostnaden. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt.
(28)
Utöver den allmänna situationen som beskrivits ovan uppfyllde inte heller en exporterande tillverkare kriterium 2, på grund av betydande brister hos redovisningssystemen hos tre av dess närstående företag.
(29)
Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen av närstående företag i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.
(30)
Skriftliga inlagor inlämnades av klaganden, en av de kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna. Klaganden godtog resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status. Den kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte huvudsakligen om priser som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar är väsentligt lägre än de internationella priserna men lämnade ingen information till stöd för sitt påstående. Uppgifter från Eurostat, vilka bekräftades av annan tillgänglig statistik (4), visar emellertid tydligt att dessa priser var väsentligt lägre än de internationella priserna vid en jämförelse med motsvarande priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika och Japan. Argumentet avvisas därför.
(31)
De kinesiska myndigheterna hävdade att förekomsten av eventuella snedvridningar av priset på råvaran varmvalsade stålrullar inom hela sektorn inte automatiskt innebär att kriterium 1 inte uppfylls, dvs. att fastställandet ska ske på företagsnivå. Som anges i skäl 27 avspeglas snedvridningen av priset på den huvudsakliga råvaran i det pris som betalas av alla de undersökta företagen. För det första ifrågasattes detta inte av någon part, och för det andra gjordes undersökningen avseende marknadsekonomisk status på företagsnivå och resultaten är inte begränsade till allmänna och övergripande frågor. Argumentet avvisas därför.
(32)
De kinesiska myndigheterna vidhöll också att femårsplanerna är icke-bindande riktlinjer utan laga kraft i Kina. Som framgår av skäl 25 kan det dock inte förnekas att den kinesiska regeringen genom dessa planer, oavsett deras rättsliga ställning, utövar ett betydande inflytande på installerad kapacitet och produktion. Argumentet avvisas därför.
(33)
De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionens behandling av ansökningarna om marknadsekonomisk status inte var förenlig med EU-domstolens domar av den 2 februari 2012 (5) (nedan kallad Brossmann-domen) och av den 19 juli 2012 (6) (nedan kallad Zhejiang-domen). Beträffande detta argument bör det noteras att förfarandet skedde i enlighet med Brossmann-domen, vilket de kinesiska myndigheterna också tillstod i sin inlaga. Beträffande Zhejiang-domen handlade det också om statens inblandning i företagens beslutsfattande. I detta förfarande var det huvudsakliga skälet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status dock att råvarupriset inte avspeglar marknadsvärdet. Argumentet avvisas därför.
(34)
De kinesiska myndigheterna ansåg dessutom att eftersom frågan om snedvridning i samband med insatsvaror undersöktes även vid det parallella antisubventionsförfarandet för den berörda produkten, borde kommissionen ha beaktat den bevisning som samlats in om detta vid det parallella förfarandet. Beträffande detta argument bör det noteras att man inom ramen för det aktuella antidumpningsförfarandet vid undersökningen avseende marknadsekonomisk status utredde om kostnaderna för den huvudsakliga råvaran avspeglar marknadsvärdet. Slutsatsen att produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material i Kina gynnas av ett onormalt lågt pris på varmvalsade stålrullar (se skäl 27) är därför helt giltig i detta avseende och påverkar inte på något sätt eventuella resultat av antisubventionsförfarandet eller tvärtom. Eventuella resultat av antisubventionsförfarandet är helt åtskilda från fastställandet av marknadsekonomisk status. Argumentet avvisas därför preliminärt.
(35)
De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionen inte meddelat dem resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status. Detta stämmer inte, eftersom kommissionens avdelningar genom en verbalnot den 12 juli underrättade Kinas EU-delegation om handlingen med slutliga uppgifter avseende ansökan om marknadsekonomisk status.
(36)
De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen använder okontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet för att fastställa preliminär tull. Detta stämmer inte, eftersom kommissionen har använt uppgifter som efter analys befunnits vara tillförlitliga, vilket också klart och tydligt anges i skäl 48. Kommissionen tvingades vända sig till tillverkaren i det jämförbara landet Kanada, eftersom den koreanska tillverkaren drog sig ur samarbetet strax före det planerade och gemensamt beslutade kontrollbesöket, vilket anges i skäl 45. Undersökningen på plats i tillverkarens lokaler kommer därför att göras efter förfarandets preliminära skede. Man hävdade också att företaget i det jämförbara landet Korea drog sig ur samarbetet på grund av beslutet om marknadsekonomisk status. Det stämmer dock inte, eftersom det koreanska företaget redan den 3 juli meddelade att man inte ville samarbeta, medan resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status meddelades den 12 juli 2012.
(37)
Inget av argumenten som framfördes var sådant att resultatet av fastställandet av marknadsekonomisk status ändrades.
(38)
På grundval av ovanstående kunde ingendera av de två företagsgrupperna med samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
2. Individuell behandling
(39)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(40)
Den exporterande tillverkaren som ingick i urvalet och som begärde marknadsekonomisk status, begärde också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte skulle beviljas. Den andra exporterande tillverkaren, som ingick i urvalet, begärde endast individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att dessa två exporterande tillverkare i Kina uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling.
3. Individuell undersökning
(41)
Begäran om individuell undersökning inlämnades av sex samarbetsvilliga exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen, av vilka endast en begärde marknadsekonomisk status. Det beslutades preliminärt att en individuell undersökning skulle genomföras avseende den exporterande tillverkaren som begärt marknadsekonomisk status, Union Steel China; detta var inte orimligt betungande eftersom denna exporterande tillverkare redan granskades inom ramen för undersökningen av dess ansökan om marknadsekonomisk status.
(42)
Denna exporterande tillverkare begärde marknadsekonomisk status, men också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte beviljades. Efter att ha undersökt begäran fastställdes preliminärt att Union Steel China beviljades individuell behandling eftersom företaget uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling.
4. Normalvärde
4.1. Val av jämförbart land
(43)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(44)
I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda antingen Kanada eller Sydafrika som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter beträffande detta.
(45)
Kommissionen undersökte om andra länder kunde utgöra ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär sändes till tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i Kanada och Sydafrika, men också till tillverkare i Brasilien och i Sydkorea. Endast två tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material, en i Kanada och en i Sydkorea, svarade på frågeformuläret. Båda länderna föreföll vara öppna marknader utan importtullar och med betydande import från flera tredjeländer. Dessutom fanns det åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Sydkorea, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. I ett mycket sent skede av förfarandet, den 3 juli 2012, och alldeles innan kontrollbesöket från kommissionen, meddelade emellertid den sydkoreanska tillverkaren utan förklaring att man inte ville samarbeta.
(46)
På grund av detta utvaldes Kanada att vara det jämförbara landet. Det finns åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Kanada, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. Undersökningen visade att det inte fanns någon anledning att anse att Kanada inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet.
(47)
Flera berörda parter hävdade att kostnadsstrukturen hos en kanadensisk tillverkare inte kunde jämföras med kostnadsstrukturen hos en kinesisk exporterande tillverkare. Eftersom inga väsentliga skillnader i kostnadsstrukturen konstaterades avvisades emellertid detta argument.
(48)
Uppgifterna i svaret från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren analyserades och befanns utgöra tillförlitlig information som kunde ligga till grund för ett normalvärde.
(49)
Därför fastställs preliminärt att Kanada är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen.
4.2. Fastställandet av normalvärde
(50)
Eftersom det enda företag som ingick i urvalet och företaget vars begäran om individuell undersökning godtogs inte kunde demonstrera att de uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och eftersom det andra företaget som ingick i urvalet inte begärde marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av information från tillverkaren i det jämförbara landet.
(51)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av en likadan produkt i Kanada till oberoende kunder var representativ. Försäljningen från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren av en likadan produkt konstaterades ha sålts i representativa kvantiteter på den kanadensiska hemmamarknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av de exporterande tillverkarna som ingick i urvalet och den exporterande tillverkaren, vars begäran om individuell undersökning godtogs.
(52)
Kommissionen undersökte senare om denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför.
(53)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(54)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(55)
För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de produkttyper som är lönsamma.
4.3. Exportpriser för de exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling
(56)
Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling ägnade sig åt exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
4.4. Jämförelse
(57)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes vid behov med hänsyn till transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
5. Dumpningsmarginaler
(58)
I enlighet med artikel 2.11 och artikel 2.12 i grundförordningen, fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(59)
Ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i stickprovet. På grundval av detta fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 61,1 %.
(60)
I syfte att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig för de icke-samarbetsvilliga eller okända exporterande tillverkarna i Kina, fastställdes först omfattningen av samarbetsviljan genom att exportvolymen till unionen enligt uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.
(61)
Eftersom samarbetsviljan från Kinas sida var ungefär 70 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina med hjälp av den högsta dumpningsmarginalen som fastställts för representativa produkttyper för exporterande tillverkare. På denna grundval fastställdes preliminärt den landsomfattande dumpningen till 77,9 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(62)
På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vägt genomsnitt för stickprovet
61,1 %
Landsomfattande dumpningsmarginal
77,9 %
D. SKADA
1. Unionstillverkning och unionsindustrin
(63)
All tillgänglig information om unionstillverkarna, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning.
(64)
Under undersökningsperioden tillverkades stålprodukter belagda med organiskt material av 22 tillverkare i unionen. I enlighet med föregående skäl beräknades den sammanlagda unionstillverkningen uppgå till ca 3 645 298 ton under undersökningsperioden. Unionstillverkarna som svarade för den sammanlagda unionstillverkningen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen och kallas hädanefter unionsindustrin.
2. Fastställande av den relevanta unionsmarknaden
(65)
Det konstaterades under undersökningen att en väsentlig del av produktionen från de unionstillverkare som ingick i urvalet var avsedd för företagsintern användning och således ofta helt enkelt överfördes (utan faktura) och/eller levererades till internpriser inom samma företag eller företagsgrupp för vidare bearbetning i senare produktionsled.
(66)
För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersöktes om, och i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin.
(67)
För att ge en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrins situation inhämtades och analyserades uppgifter beträffande all verksamhet som rör stålprodukter belagda med organiskt material och därefter fastställdes om denna produkt var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.
(68)
När det gäller följande ekonomiska indikatorer för unionsindustrin konstaterades att en meningsfull analys och utvärdering måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspris på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och exportpriser och därför justerades skadeindikatorerna för den kända företagsinterna användningen och försäljningen inom unionsindustrin, och företagsinterna användning och försäljning analyserades separat.
(69)
När det gäller de övriga ekonomiska indikatorerna konstaterades dock att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Faktorer som produktion (för såväl den företagsinterna som den fria marknaden), kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och förmåga att anskaffa kapital grundas på uppgifter om hela verksamheten, oberoende av om det som producerats såldes inom företagsgruppen eller på den fria marknaden.
3. Förbrukningen i unionen
(70)
Unionsindustrin säljer den likadana produkten till icke-närstående kunder och säljer/överför den till närstående företag för vidare bearbetning, t.ex. i stålcentraler.
(71)
Vid beräkningen av den synbara unionsförbrukningen av stålprodukter belagda med organiskt material, räknade kommissionen samman den totala importvolymen av stålprodukter belagda med organiskt material till unionen enligt uppgifter från Eurostat och försäljningsvolymen och den företagsinterna förbrukningen av den likadana produkten i unionen tillverkad av unionsindustrin enligt uppgifter i klagomålet vilka kontrollerats i samband med kontrollbesöken hos unionstillverkarna i urvalet.
(72)
Beträffande importuppgifterna från Eurostat bör nämnas att beskrivningen av de relevanta KN-numren (se skäl 13) inte begränsar sig till beskrivningen av den undersökta produkten och att importen enligt Eurostat under dessa nummer därmed skulle kunna inkludera andra produkter. Eftersom det inte föreligger några uppgifter om de eventuella berörda kvantiteterna av sådan annan import, eller bevis för att sådana kvantiteter skulle kunna vara betydande, beslutade man emellertid preliminärt att använda de fullständiga importuppgifterna för de relevanta KN-numren enligt uppgifter från Eurostat.
(73)
På denna grundval utvecklades den sammanlagda förbrukningen i unionen på följande sätt:
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Förbrukning (ton)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Den totala förbrukningen på EU-marknaden minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 skedde en minskning med ca 24 % till följd av de globala negativa effekterna av den ekonomiska krisen, framför allt för byggindustrin. Därefter har förbrukningen börjat återhämta sig och ökade sammanlagt med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, men var fortfarande lägre än begynnelsenivån 2008.
4. Import från det berörda landet och marknadsandel
(75)
Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Importvolym från Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Marknadsandel
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Källa: Eurostat
(76)
Trots förbrukningens utveckling ökade importvolymen från Kina med hela 49 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen, minskade också importvolymen från Kina kraftigt under 2009. Importen från Kina började emellertid återhämta sig i extremt snabb takt, och ökningen från 2009 till undersökningsperioden var hela 367 %.
(77)
Marknadsandelen för denna import ökade också med 63 % under skadeundersökningsperioden. Även om den minskade med mer än hälften från 2008 till 2009, uppvisade den en imponerande ökande trend från 2009 till undersökningsperioden och ökade med 290 %.
4.1. Priser för importen och prisunderskridande
Import från Kina
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Genomsnittspris i euro/ton
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Källa: Eurostat
(78)
Det genomsnittliga importpriset från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 minskade det betydligt med 17 %, därefter ökade det med fem procentenheter mellan 2009 och 2010 och med ytterligare tre procentenheter under undersökningsperioden.
(79)
Importpriserna från Kina låg genomgående under unionsindustrins försäljningspris under hela skadeundersökningsperioden. Av tabellen ovan framgår att under 2009, när den ekonomiska krisen var som värst, kunde inte ens prissänkningen med 17 % hjälpa den kinesiska importen att behålla sin marknadsandel i en situation där förbrukningen plötsligt minskade och marknaden bromsade in betydligt, men kontinuerligt prisunderskridande under de följande åren förklarar den stadiga imponerande ökningen av marknadsandelen för importen från Kina mellan 2009 och undersökningsperioden.
(80)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import.
(81)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt, och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 25,9 % bland de samarbetsvilliga kinesiska exporttillverkarna.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
5.1. Inledande anmärkningar
(82)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(83)
Som nämndes i skäl 5 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.
(84)
Uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats hos de sex EU-tillverkarna i stickprovet användes för att fastställa mikroindikatorer, t.ex. enhetspris, enhetskostnad, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och lager.
(85)
Uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende alla tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i unionen, dubbelkontrollerade mot andra tillgängliga källor och kontrollerade uppgifter för unionstillverkare i stickprovet, användes för att fastställa makroekonomiska indikatorer, t.ex. unionsindustrins tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitet.
5.2. Uppgifter om unionsindustrin som helhet
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(86)
All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under skadeundersökningsperioden.
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Produktionsvolym (ton)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Produktionskapacitet (ton)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapacitetsutnyttjande
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret
(87)
Av tabellen ovan framgår att tillverkningen minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt under 2009 för att därefter återhämta sig delvis under 2010 för att sedan sjunka något under undersökningsperioden trots en ökning av förbrukningen.
(88)
Produktionskapaciteten sjönk med 4 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet följde tillverkningstrenden och sjönk med 10 % under skadeundersökningsperioden.
5.2.2. Försäljningsvolym, marknadsandelar och marknadstillväxt
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Försäljningsvolym (ton)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Marknadsandel (ton)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret
(89)
Under 2009 minskade unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder kraftigt med 19 %. Under 2010 ökade försäljningsvolymen med nio procentenheter, men föll därefter med tre procentenheter under undersökningsperioden.
(90)
Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en inledande uppgång i marknadsandelar under 2009 såg unionsindustrin sin andel sjunka under 2010 och under undersökningsperioden vilket medförde att dess marknadsandel var 6 % lägre under undersökningsperioden än under 2009. Det skedde mot bakgrund av att förbrukningen ökade med mer än 20 % under samma period. Den kunde därmed inte dra fördel av den ökande förbrukningen och återvinna de försäljningsvolymer och en del av de marknadsandelar som tidigare förlorats.
(91)
Medan unionsförbrukningen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och unionsindustrins försäljning till icke-närstående parter minskade med 13 %, minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,3 procentenheter från 59 % 2009 till 56,7 % under undersökningsperioden.
5.2.3. Sysselsättning och produktivitet
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Sysselsättning (heltidsekvivalenter)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivitet (heltidsekvivalenter)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret, Eurofer
(92)
Sysselsättningen i unionsindustrin följde en stadigt minskande trend. Således minskade det totala antalet sysselsatta i industrin, mätt i heltidsekvivalenter, med 20 % under skadeundersökningsperioden och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden. Produktiviteten ökade emellertid med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket visar att industrin också försökte sänka produktionskostnaderna.
5.3. Uppgifter avseende unionstillverkarna i stickprovet
5.3.1. Genomsnittliga försäljningspriser per enhet i unionen och produktionskostnad
(93)
De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i EU minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under perioden från 2009 till undersökningsperioden, i linje med ökande förbrukning och försäljningsvolymer, återhämtade sig priserna med 23 % men nådde inte upp till nivån under 2008.
(94)
Samtidigt ökade genomsnittskostnaden för att tillverka och sälja den likadana produkten med 6 % under skadeundersökningsperioden på grund av ökande tillverkningskostnad per enhet, eftersom försäljnings- och administrationskostnaderna per enhet sjönk med 34 %.
(95)
Efter nedgången i enhetspriset till icke-närstående kunder med 21 % under 2009 och den därmed sammanhängande förlusten började enhetspriset att återhämta sig. Under 2010 och under undersökningsperioden upplevde unionsindustrin en kostnadsökning och kunde endast i måttlig utsträckning höja priserna för att täcka denna, endast så mycket så att lönsamheten hölls på samma nivå som under 2010 och undersökningsperioden. Detta ledde emellertid till ytterligare förlust av marknadsandelar eftersom de kinesiska importpriserna var stadigt lägre än unionsindustrins priser.
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enhetspris i EU till icke-närstående kunder (euro/ton)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
5.3.2. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Lönsamhet vid försäljning i EU till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Kassaflöde (euro)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringar (euro)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Räntabilitet
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
(96)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under den ekonomiska krisens år 2009 sjönk lönsamheten i unionsindustrin dramatiskt och det ledde till en förlust på 13,9 %. Från och med 2010 började den återhämta sig men de ökande tillverkningskostnaderna hindrade dem från att nå den nivå som anses vara sund och hållbar för industrin (6,7 %, se skäl 156) Under hela skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten med 61 %.
(97)
Trenden för kassaflödet följde till stor del den negativa trenden för lönsamheten. Den nådde sin lägsta nivå 2010. Likaledes sjönk räntabiliteten med 56 % från 13,8 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden.
(98)
Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet och undergrävde dess utveckling. Unionsindustrin kunde göra betydande investeringar i början av skadeundersökningsperioden, men därefter minskade investeringarna kraftigt under 2009 och sammantaget minskade de med 73 % under skadeundersökningsperioden.
(99)
Som nämnts ovan försämrades unionsindustrins ekonomiska resultat men det framgick inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades allvarligt under skadeundersökningsperioden.
5.3.3. Lager
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Utgående lager (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
(100)
För de sex unionstillverkarna i stickprovet utgjorde lager ca 8 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Den utgående lagernivån ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Även om det ska påpekas att lager inte är en viktig indikator för industrin eftersom tillverkningen huvudsakligen sker på beställning, ägde huvuddelen av lagerökningen rum från 2009 till undersökningsperioden och sammanföll med uppgången i dumpad import från Kina.
5.3.4. Arbetskraftskostnader
Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro, EU-tillverkare i stickprovet)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i stickprovet ökade med endast 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket är lägre än inflationstakten. Undersökningen visade att tillverkarna i stickprovet gjorde betydande nedskärningar, framför allt inom allmänna kostnader och administrationskostnader och hållit ett fast grepp om effektiviteten.
5.3.5. Företagsintern förbrukning och försäljning
(102)
Som framgår av skäl 65 finns det en betydande marknad för stålprodukter belagda med organiskt material inom EU tack vare unionsindustrins vidare bearbetning av stålprodukter belagda med organiskt material. För att analysera denna marknad beaktades all användning inom samma företagsgrupp och försäljning till närstående parter (företagsintern försäljning) bland unionstillverkarna som ingick i stickprovet och andra unionstillverkare.
(103)
Det visade sig att den företagsinterna användningen och försäljningen var avsedd för vidare bearbetning av företagen själva eller av dem närstående företag i de grupper av unionstillverkare i stickprovet som huvudsakligen ägnade sig åt byggmaterialverksamhet, dvs. var slutanvändare av stålprodukter belagda med organiskt material.
(104)
På grundval av ovanstående fastställdes att unionstillverkarnas företagsinterna förbrukning och försäljning utgjorde 27 % av den sammanlagda tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade de företagsinterna förbruknings- och försäljningsvolymerna med 19 % och marknadsandelen minskade med 11 %.
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Företagsintern förbrukning och försäljning (ton)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Marknadsandel
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Källa: Klagomål och kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkare i stickprovet
(105)
Värdet av företagsintern förbrukning och försäljning analyserades på grundval av svaren på frågeformuläret som lämnats av tillverkarna i stickprovet och som kontrollerats under kontrollbesöken hos dessa. Undersökningen visade att det inte förelåg någon väsentlig skillnad mellan företagsintern förbrukning och försäljning när det gällde slutanvändningen av produkten. Företagsintern förbrukning inrapporterades av företag där tillverkning i senare led ägde rum inom samma juridiska enhet, medan företagsintern försäljning utgjordes av försäljningen mot faktura till andra närstående juridiska enheter. Dessutom var prissättningsmetoden i både företagsintern förbrukning och försäljning likartad, dvs. produktens verkliga värde (kostnadsplusmetoden, självkostnad plus vinstpålägg) debiterades både de närstående företagen och de interna tillverkningsenheterna för vidare bearbetning inom företagen som ingick i stickprovet.
(106)
Således ökade det genomsnittliga värdet per ton med 1 % under skadeundersökningsperioden och låg därmed 2 % lägre än försäljningspriset från tillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder under undersökningsperioden
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Företagsintern förbrukning och försäljning (euro/ton)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet
(107)
Eftersom huvuddelen av den företagsinterna försäljningen och förbrukningen var avsedd för vidare bearbetning inom unionstillverkarnas byggnadsmaterialverksamhet, var också denna försäljning och företagsinterna förbrukning indirekt utsatta för konkurrens från andra marknadsaktörer, inbegripet den dumpade importen från Kina. Den interna efterfrågan från tillverkningen i senare led skulle bero på möjligheten att sälja de vidareförädlade produkterna på den fria marknaden som inte påverkas av dumpad import Därför kan slutsatsen dras att den krympande volymen och de minskade marknadsandelarna under skadeundersökningsperioden berodde på konkurrens från dumpad import från Kina.
5.3.6. Effekter av tidigare dumpning eller subventioner
(108)
Eftersom detta är det första antidumpningsförfarandet avseende den berörda produkten, finns inga uppgifter för att bedöma effekterna av tidigare dumpning eller subventionering.
6. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek
(109)
Alla marginaler som fastställs och redovisas ovan i avsnittet om dumpning överstiger väsentligt miniminivån. Vidare kan, med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina, inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar.
7. Slutsats om skada
(110)
Undersökningen visade att alla skadeindikatorer avseende unionsindustrins ekonomiska situation försämrades eller inte utvecklades i linje med förbrukningen under skadeundersökningsperioden.
(111)
Under skadeundersökningsperioden, i en situation där förbrukningen sjönk, ökade importvolymen från Kina stadigt och betydligt. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym totalt med 13 % och marknadsandelen minskade från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden. Trots att förbrukningen återhämtade sig med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, efter året då den ekonomiska krisen påverkade efterfrågan, minskade unionsindustrins marknadsandel. Unionsindustrin klarade inte att återvinna sin förlorade marknadsandel mot bakgrund av den betydande ökningen av dumpad lågprisimport från Kina till EU:s marknad. Den dumpade lågprisimporten ökade under hela skadeundersökningsperioden, och underskred hela tiden unionsindustrins priser.
(112)
Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.
(113)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(114)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat unionsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Den dumpade importens verkningar
(115)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan volymen dumpad import från Kina ökade dramatiskt med omkring 49 % och landets marknadsandel ökade med 63 % från 8,3 % år 2008 till 13,6 % under undersökningsperioden. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter med 13 % och marknadsandelen avseende denna försäljning minskade med 4 % från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden.
(116)
Även om den ekonomiska krisen också påverkade importen från Kina, som föll med 68 % från 2008 till 2009, återhämtade sig denna dessutom mycket snabbt och ökade med 367 % i slutet av undersökningsperioden, trots att förbrukningen endast ökade med 20 % under denna period. Genom att sänka enhetspriset med 9 % jämfört med 2008 och underskrida unionsindustrin med 25,9 % under undersökningsperioden ökade den kinesiska importen sin marknadsandel från 2008 till undersökningsperioden med 63 % till 13,6 %.
(117)
Samtidigt minskade från 2008 till undersökningsperioden unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående parter sammantaget med 13 %. Vid tiden för marknadens återhämtning, från 2009 till undersökningsperioden, kunde unionsindustrin endast öka sin försäljningsvolym till icke-närstående parter med 8 % och förlorade en marknadsandel på 9 % och gynnades därmed i begränsad utsträckning av den ökande förbrukningen. Det var den kinesiska importen som gynnades mest av förbrukningens återhämtning och lämnade övriga marknadsaktörer långt efter sig.
(118)
De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Även trenden var stigande efter det kraftiga fallet 2009, låg de från 2009 till undersökningsperioden stadigt kvar under de nivåer som unionsindustrin tog ut. Enhetspriset till icke-närstående kunder i EU minskade med endast 3 % och uppvisade viss motståndskraft mot prispressen som utövades av den kinesiska importen. Dessa priser upprätthölls emellertid uppenbarligen till priset av lägre försäljningsvolym och försämrad lönsamhet för denna försäljning eftersom denna minskade med 61 % från 6,7 % under 2008 till 2,6 % under undersökningsperioden, eftersom tillverkningskostnaderna ökade.
(119)
På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att uppsvinget för dumpad import från Kina till priser som hela tiden underskred unionsindustrins har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, och som hindrat unionsindustrin att till fullo dra fördel av återhämtningen av förbrukningen i unionen.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Import från tredjeländer
Land
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Sydkorea
Volym (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Marknadsandel (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Genomsnittspris
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Volym (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Marknadsandel (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Genomsnittspris
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Övriga länder
Volym (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Marknadsandel (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Genomsnittspris
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Totalt alla tredjeländer undantaget Kina
Volym (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Marknadsandel (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Genomsnittspris
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Källa: Eurostat
(120)
Även om import från Kina utgjorde 56 % av all import till EU under undersökningsperioden, var även Indien (11 %) och Sydkorea (19 %) viktiga importkällor. Till skillnad från importen från Kina minskade importen från Indien sammantaget med 12 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen föll med 3 % trots att deras genomsnittliga pris föll kraftigt med 12 %. Importen från Sydkorea ökade med endast 4 % medan genomsnittspriset förblev på samma nivå som under 2008. Marknadsandelen för importen från Indien var 2,7 % under undersökningsperioden medan importen från Sydkorea hade en andel på 4,6 %.
(121)
Övrig import, som motsvarade 14 % av den totala importen, minskade med 33 % och det genomsnittliga priset låg kvar på samma nivå som under 2008.
(122)
Även om det genomsnittliga priset för all övrig import låg under unionsindustrins prisnivå kan den eventuella effekten av denna import endast vara marginell. För det första finns det ingen bevisning om att importen från andra källor skedde på icke-konkurrensmässiga villkor. För det andra förblev, till skillnad från den kinesiska importen, den övergripande prisnivån för övrig import tämligen stabil under hela skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin kan konkurrera framgångsrikt med denna import. För det tredje har importen från övriga länder minskat under skadeundersökningsperioden och är fortfarande på en låg nivå, både sammantaget och enskilt för de huvudsakliga exportländerna. Dessutom bekräftar de minskande marknadsandelarna att denna import inte skulle ha kunnat orsaka skada för unionsindustrin.
3.2. Exportresultat för unionsindustrin
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Export, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Genomsnittspris (euro/ton)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Export för unionstillverkare i stickprovet
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Källa: Eurostat och kontrollerade svar på frågeformulär
(123)
Unionsindustrins totala export av stålprodukter belagda med organiskt material till tredjeländer minskade enligt Eurostat med 10 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset har emellertid varit tämligen högt och ökat med 2 % under skadeundersökningsperioden. Exporten motsvarar 17 % av den totala EU-tillverkningen och hjälpte därmed unionsindustrin att uppnå skalfördelar och minska sin totala produktionskostnad. Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan.
(124)
Denna allmänna bild återspeglas av läget för exporten från unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i tredjeländer. Den minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden, men även här har exportpriset per enhet hela tiden varit högre än priset i EU (i genomsnitt 2-12 % beroende på år). Eftersom exportvolymen bara var 3 % av den totala tillverkningen, kan den inte ha bidragit till skadan som lidits på EU-marknaden.
3.3. Unionsindustrins egen import från Kina
(125)
Under undersökningens gång hävdades det att de klagande (genom sina närstående företag) själva importerade den berörda produkten från Kina och att denna import utgjorde 20 - 40 % av den totala importen från Kina. Ingen bevisning tillhandahölls emellertid till stöd för detta påstående. Efter att ha undersökt dessa påståenden konstaterades det att endast ca 10 000 ton importerades av unionstillverkarna under undersökningsperioden, vilket i stort sett var i nivå med uppgifter som klaganden tillhandahöll vid inledandet. En liknande volym, som inte meddelats i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, befanns vara importerad av företag som var närstående unionstillverkarna. Denna import svarade sammanlagt för endast 2-3 % av den totala importen från Kina. Följaktligen kan inte slutsatsen dras att unionsindustrin importerade sådana kvantiteter från Kina och på sådant sätt att 1) deras egen status som unionstillverkare kan ifrågasättas i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen, eller 2) de själva lider skada. Argumentet avvisas därför preliminärt.
3.4. Företagsintern förbrukning och försäljning
(126)
Det har av vissa berörda parter hävdats att skadan för unionsindustrin orsakades av dess engagemang i den vidareförädlande verksamheten att tillverka byggnadsmaterial (t.ex. sandwichpaneler, trapetsformad plåt m.m.) antingen direkt eller genom närstående företag inom företagsgrupperna. I synnerhet hävdades att unionsindustrin gjorde stålprodukter belagda med organiskt material tillgängliga för sin egen vidareförädlande verksamhet till lägre priser än till icke-närstående företag, och därigenom subventionerade dessa inom företagsgruppen och gjorde det möjligt för dem att underskrida sina konkurrenter i det senare ledet.
(127)
Så som visats i skäl 102-107 var det genomsnittliga värdet per ton av företagsintern förbrukning och försäljning endast 2 % lägre än försäljningspriserna till icke-närstående kunder under undersökningsperioden. Dessutom visade undersökningen att den företagsinterna förbrukningen och försäljningen med största sannolikhet påverkades indirekt av den illojala konkurrensen från dumpad import. I själva verket skulle det, om det hade förelegat någon fördel för unionstillverkarnas vidareförädlande verksamhet som det påståtts, skulle det ha visats sig i utvecklingen för denna skadeindikator. Argumentet avvisas därför preliminärt.
3.5. Ekonomisk kris
(128)
Den ekonomiska krisen och dess inverkan på byggindustrin förklarar åtminstone delvis minskningen av efterfrågan och prispressen under skadeundersökningsperioden. Som nämnts ovan minskade förbrukningen med 24 % under 2009. 2010 och framåt började emellertid marknaden återhämta sig och i slutet av undersökningsperioden ökade förbrukningen med 20 %.
(129)
I analysen av skada och orsakssamband har emellertid marknadssammanbrottet 2009 skiljts från den påföljande återhämtningen från 2009 till undersökningsperioden. Analysen av skada och orsakssamband har tydligt visat att importen från Kina drog fördel av att förbrukningen återhämtade sig och dessutom hela tiden underskred unionsindustrins priser, och därigenom förvandlade möjligheten till lika möjligheter för alla aktörer att återhämta sig från nedgången till en kontinuerlig kamp för överlevnad.
3.6. Strukturell överkapacitet
(130)
Vissa berörda parter har hävdat att orsaken till den skada som lidits av unionsindustrin, som i flertalet fall är integrerade stålproducenter, inte har varit importen från Kina utan att den berodde på strukturella problem i EU:s stålindustri, t.ex. överkapacitet. Det har också hävdats att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden ledde till överkapacitet och att skada som åsamkats var en följd av alltför många produktionsanläggningar.
(131)
Produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material är kapitalintensiv och industrin har relativt höga fasta kostnader. Slutsatsen kan emellertid inte dras att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden hade lett till överkapacitet. Undersökningsresultaten visar att efter en mindre ökning av installerad kapacitet under 2009 minskade industrin sin kapacitet under 2010 och återigen under undersökningsperioden. Kapacitetsnivån under undersökningsperioden var lägre än den faktiska förbrukningen under 2008, året innan de fulla effekterna av den ekonomiska krisen slog igenom. Förbrukningen i EU har ännu inte återvänt till 2008 års nivå.
(132)
Undersökningsresultaten visar vidare att de negativa effekterna av överkapacitet endast i minimal utsträckning kan hänföras till EU-tillverkarna av stålprodukter belagda med organiskt material. För det första visade undersökningen att unionsindustrin uppenbarligen vidtagit åtgärder för att upprätthålla effektiviteten. Försäljnings- och administrationskostnaderna minskades avsevärt med 34 % och produktiviteten ökade med 8 % för industrin som helhet och med 6 % för företagen i stickprovet. För det andra bidrog fortsatta investeringar i produktionslinjen och flexibel användning av dessa för att tillverka andra produkter till att uppnå skalfördelar och minska de slutliga fasta kostnaderna. Med ett kapacitetsutnyttjande som i företagen som ingick i stickprovet minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden, ökade därigenom den genomsnittliga tillverkningskostnaden med endast 9 %, inklusive råvarukostnader. Således kan inte slutsatsen dras att överkapaciteteten skulle bryta orsakssambandet. Argumentet avvisas därför preliminärt.
4. Slutsats om orsakssamband
(133)
Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Kina under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2009 till undersökningsperioden. Undersökningen visade också att denna import hela tiden underskred priserna som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden och framför allt under undersökningsperioden.
(134)
Denna ökning i volym och marknadsandel för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Situationen förvärrades under undersökningsperioden i och med att unionsindustrin trots en återhämtning i förbrukningen inte lyckades återvinna sina förlorade marknadsandelar och sin lönsamhet, och andra ekonomiska resultatindikatorer, t.ex. kassaflöde och räntabilitet stagnerade på 2010 års nivå, och sysselsättningen nådde sin lägsta nivå.
(135)
Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan som unionsindustrin lidit.
(136)
På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade exportens skadevållande verkningar, drogs preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(137)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
2. Unionsindustrins intresse
(138)
Unionsindustrin som helhet består av 22 kända tillverkare som representerar all tillverkning i unionen av stålprodukter belagda med organiskt material enligt Eurofer. Tillverkarna är belägna i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt mer än 5 400 personer med anknytning till den berörda produkten.
(139)
Ingen av dessa tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen. Som visats ovan i de makroekonomiska indikatorerna försämrades situationen för hela EU-industrin, som påverkades negativt av den dumpade importen.
(140)
Unionsindustrin har lidit väsentlig skada av den dumpade importen från Kina Det erinras om att alla skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Framför allt påverkades skadeindikatorer som sammanhängde med det ekonomiska resultatet för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, t.ex. lönsamhet och räntabilitet, i stor utsträckning. Om åtgärder inte genomförs förefaller en fortsatt försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.
(141)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas återupprätta rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden och göra det möjligt för unionsindustrin att anpassa sina priser för stålprodukter belagda med organiskt material så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som förlorats under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten.
(142)
Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Det är också troligt att vissa enskilda tillverkare skulle tvingas lägga ner sina produktionsanläggningar, eftersom de har gjort stora förluster under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden kan det förväntas att flertalet unionstillverkare inte skulle kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om inte åtgärder införs.
(143)
Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
3. Användarnas och importörernas intresse
(144)
Som nämndes i skäl 10 gav sig fem importörer till känna men bara två svarade på frågeformuläret. Av ca 100 användare som namngavs i klagan gav sig 19 till känna och uttryckte intresse för förfarandet. Tio företag lämnade därefter svar på frågeformuläret.
(145)
De mest aktiva användarna och importörerna har inlämnat gemensamma skriftliga yttranden och flera utfrågningar anordnades under undersökningen. Deras huvudsakliga argument avseende införandet av åtgärder analyseras nedan.
3.1. Konkurrens på EU-marknaden
(146)
Det hävdades att EU-marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material inte var tillräckligt konkurrensutsatt och att importen från Kina var nödvändig för att ge en starkare förhandlingsposition för företag som importerar och använder stålprodukter belagda med organiskt material. Vidare hävdades att unionsindustrin var inblandad i oligopolistiska arrangemang för att kontrollera marknaden. Under undersökningens preliminära skede bekräftades inte dessa påståenden. Dessutom visade det sig att unionstillverkarna konkurrerade på samma marknader och ofta sålde till samma kunder, eller till varandras byggföretag. Med tanke på att ingen bevisning lämnades utöver anekdotiska klagomål om svårigheter vid prisförhandlingar och att utöver de fem grupperna av klagande unionstillverkare, ytterligare 11 tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material verkar i EU, bland dem vissa som är mycket stora, och mängden av andra importkällor, förefaller detta påstående sakna stöd och avvisas preliminärt.
3.2. Otillräckligt utbud
(147)
Det har också hävdats att införandet av åtgärder mot kinesisk import skulle leda till en brist på stålprodukter belagda med organiskt material på EU-marknaden. Med tanke på mängden försörjningskällor som beskrivits ovan, liksom unionsindustrins lediga produktionskapacitet, anses det emellertid inte troligt att sådan brist uppstår. Argumentet avvisas därför preliminärt.
3.3. Slutsatser om användarnas och importörernas intresse
(148)
De tio samarbetsvilliga användarna stod för 7 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Undersökningen visade att alla användare har olika försörjningskällor. I genomsnitt utgjorde inköp från Kina ca 15 % av deras totala inköp av stålprodukter belagda med organiskt material. Vid sidan av detta kom de största volymerna från EU-tillverkarna (73 %) och 12 % importerades från andra tredjeländer. Eftersom den berörda produkten är mycket standardiserad, är i själva verket betydelsen av ”trogen kund” tämligen relativ, och både användare och importörer kan ganska lätt byta försörjningskälla vad produktkvaliteten anbelangar.
(149)
Undersökningen visade att alla samarbetsvilliga användare utom en var lönsamma i sektorn som använder den berörda produkten och deras lönsamhet under undersökningsperioden låg mellan 1 % till 13 % beroende på företaget. Lönsamheten hos dessa företag berodde inte heller i väsentlig utsträckning på importen av den berörda produkten från Kina.
(150)
På grundval av svar från användare på frågeformuläret, beräknades den troliga effekten av de föreslagna åtgärderna. Sålunda skulle, även för det osannolika värsta scenariot för samarbetsvilliga användare, dvs. att inga prisökningar kan överföras och att de måste importera från Kina i de tidigare volymerna, effekten av tullnivån på deras tillverkningskostnad motsvara en ökning med 1-5 % och för lönsamheten skulle det innebära en sänkning med 1-2,8 procentenheter för huvuddelen av importen och med ca 4 procentenheter för import under den övriga tullsatsen. Det mer sannolika scenariot är emellertid en effekt som är avsevärt lägre än detta, eftersom importen från Kina utgör en ganska liten andel av användarnas verksamhet och det kan förväntas att kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna relativt lätt kan överföras. Med tanke på att det vid sidan av de många EU-tillverkarna finns betydande alternativa importkällor som inte omfattas av åtgärder, t.ex. Indien och Sydkorea, kan det vidare förväntas att priserna på marknaden efter införandet av åtgärderna kommer att återspegla även dessa faktorer.
(151)
De två samarbetsvilliga importörerna utgjorde ca 6 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden, varvid det exakta beloppet inte får meddelas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. När det gäller importörerna hade dessa, liksom användarna, olika försörjningskällor vid sidan av Kina. Vidare fastställdes det att importörernas lönsamhet möjligen skulle påverkas mer av åtgärderna än användarnas, om de behöll det importmönster som de hade under undersökningsperioden. I praktiken tenderar emellertid importörer, eftersom de är handlare, att vara mer flexibla än användare och de skulle sannolikt bli de första som vänder sig till de alternativa försörjningskällorna.
(152)
Det bör också i detta sammanhang påpekas att en del av fördelarna med kinesisk import för användare och importörer i själva verket beror på den illojala prisdiskrimineringen från de kinesiska exportörernas sida och inte på en naturlig konkurrensfördel. Återupprättandet av lika konkurrensvillkor på EU-marknaden, genom att den snedvridning av handeln som beror på dumpad import korrigeras, kommer därför att göra det möjligt för marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material att återgå till en sund, marknadsekonomiskt driven dynamik och prisutveckling, eftersom andra aktörer (användare, tillverkare och slutkonsumenter) som inte omedelbart kan dra fördel av dumpad import då inte missgynnas.
4. Slutsatser om unionens intresse
(153)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av den tillgängliga informationen rörande unionens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa preliminära åtgärder mot importen av den berörda produkten med ursprung i Kina.
G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(154)
Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
(155)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(156)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på år 2008, då det inte förekom lika mycket kinesisk import på unionsmarknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,7 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
(157)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 6,7 % lades till produktionskostnaden.
(158)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.
2. Provisoriska åtgärder
(159)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(160)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(161)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(162)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
(163)
På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts och den preliminära tullsatsen är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär tullsats
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Övriga samarbetsvilliga företag
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Övriga företag
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. SLUTBESTÄMMELSE
(164)
Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutligt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (Taric-nummer 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 och 7226997091) och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull
Taric-tilläggsnummer
Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5%
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5%
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co. Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Övriga företag
57,8 %
B999
3. Den preliminära antidumpningstullen för företagen som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.