PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1313/2014
av den 10 december 2014
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Rådet införde genom förordning (EG) nr 1355/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en specifik företagstull på 361,40-531,20 euro/ton nettoproduktvikt.
(2)
Åtgärderna upphävdes av Europeiska unionens domstol den 22 mars 2012 (3), men återinfördes den 18 februari 2013 genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 (4).
1.2 Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång
(3)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som nu gäller snart skulle upphöra att gälla (5), tog kommissionen den 12 augusti 2013 emot en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (Fenaval) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 75 % av unionens sammanlagda produktion av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter.
(4)
Begäran motiverades med att dumpningen sannolikt skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
1.3 Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(5)
Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, och offentliggjorde den 25 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
1.4 Undersökning
1.4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(6)
Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 oktober 2012-30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2009 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.4.2 Parter som berörs av undersökningen
(7)
Kommissionen underrättade följande parter om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts: sökanden, producenterna i unionen och deras intresseorganisationer, kända exporterande producenter i Kina och i tänkbara jämförbara länder, icke närstående importörer i unionen och deras intresseorganisationer, leverantörer till producenter i unionen och deras intresseorganisationer, en konsumentorganisation i unionen som enligt vad som var känt berördes samt företrädare för exportlandet. Dessa parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(8)
Med anledning av det uppenbart stora antalet kinesiska exporterande producenter och icke närstående importörer i unionen ansågs det i enlighet med artikel 17 i grundförordningen lämpligt att undersöka om en stickprovsundersökning var nödvändig. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Eftersom endast en grupp av exporterande producenter i Kina gav sig till känna med den begärda informationen, ansågs ett urval av exporterande producenter inte vara nödvändigt.
(10)
Däremot identifierades 32 icke närstående importörer, och dessa uppmanades att lämna in uppgifter för ett stickprovsförfarande. Sju av dem gav sig till känna och lämnade de uppgifter som krävdes för urvalet. Tre av dem valdes ut, men endast två bekräftade i tid att de var villiga att ingå i urvalet.
(11)
Kommissionen sände på denna grund frågeformulär till berörda parter och till de parter som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fem unionsproducenter, den samarbetsvilliga exporterande producenten i Kina, två icke närstående importörer, åtta leverantörer till unionsproducenter, en sammanslutning av leverantörer till unionsproducenterna och en producent i det jämförbara landet.
(12)
Två intresseorganisationer för importörer gav sig till känna som berörda parter. Fem icke närstående importörer lämnade också synpunkter.
(13)
När det gäller producenter i det jämförbara landet identifierades fyra företag och de uppmanades att lämna nödvändiga uppgifter. Bara ett av dessa företag lämnade de begärda uppgifterna och gick med på ett kontrollbesök.
(14)
Kommissionen kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande berörda parter:
a)
Unionsproducenter:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanien.
-
Conservas y Frutas SA, Murcia, Spanien.
-
Agricultura y Conservas SA Algemesí, Valencia, Spanien.
-
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien.
b)
Exporterande producent i Kina:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, Kina och dess närstående företag Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd.
c)
Icke närstående importörer i unionen
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Tyskland.
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland.
d)
Producent i det jämförbara landet:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turkiet.
1.5 Meddelande av väsentliga omständigheter och möten
(15)
Den 13 oktober 2014 meddelade kommissionen de väsentliga omständigheter och överväganden enligt vilka man ämnade införa antidumpningstullar (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ingav flera berörda parter skriftliga inlagor med synpunkter på de slutliga undersökningsresultaten. De parter som så önskade gavs möjlighet att bli hörda. Tre importörer begärde och beviljades ett gemensamt möte i närvaro av förhörsombudet för handelsärenden. En europeisk sammanslutning av handlare begärde och beviljades ett möte med kommissionens avdelningar.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(16)
Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90.
(17)
Den berörda produkten erhålls genom skalning och delning av vissa sorter av små citrusfrukter (främst satsumas), som sedan förpackas inlagd i sockersirap, saft eller vatten i olika storlekar för att möta de särskilda krav som gäller för de olika marknaderna.
(18)
Satsumas, klementiner och andra små citrusfrukter går vanligtvis under samlingsnamnet mandariner. De flesta av dessa olika fruktsorter kan användas färska eller för konservering. De liknar varandra och betraktas därför beredda eller konserverade som samma produkt.
2.2 Likadan produkt
(19)
Unionsproducenterna hävdade att den importerade produkten och unionsprodukten är likadana av följande skäl:
-
De har samma eller mycket likartade fysiska kännetecken, såsom smak, storlek, form och konsistens.
-
De säljs via samma eller liknande handelskanaler och de konkurrerar huvudsakligen genom priset.
-
De har bägge samma eller likartade slutanvändningsområden.
-
De är lätt utbytbara.
-
De klassificeras enligt samma KN-nummer för tulltaxeändamål.
(20)
Vissa importörer hävdade däremot att den importerade produkten är av högre kvalitet, eftersom den innehåller mindre skadade klyftor (högst 5 %) samt har bättre smak, utseende och struktur än unionsprodukten. Det hävdades också att den importerade produkten luktade annorlunda än unionsprodukten.
(21)
Kommissionen undersökte dessa påståenden och fann mot bakgrund av tillgängliga uppgifter att unionsindustrins påståenden, som nämns i skäl 19, är korrekta.
(22)
Importörernas påståenden måste avvisas på följande grunder:
a)
Att det finns några kvalitetsskillnader, som andelen skadade klyftor, smak, utseende, lukt och struktur påverkar inte produktens grundläggande egenskaper. Den importerade produkten är likafullt utbytbar och har samma eller liknande slutanvändningsområden som unionsprodukten. Unionsproducenterna sålde i själva verket sin produkt, även med en högre andel skadade klyftor, under skadeundersökningsperioden både till importörerna och till samma kategorier av användare/konsumenter (t.ex. snabbköpskedjor och bagerileverantörer), som också betjänas av importörerna. Vidare bekräftade en snabbköpskedja i Europeiska unionen att den sålde produkter med både europeiskt och kinesiskt ursprung under samma varumärke.
b)
Den maximala andelen på 5 % skadade klyftor är inte någon egenskap som enbart kännetecknar den importerade produkten. Undersökningen visade faktiskt att unionsproducenterna erbjöd en rad olika kvaliteter med olika andel skadade klyftor, däribland med högst 5 % skadade klyftor. Vissa importörer köpte produkten med högst 5 % skadade klyftor från unionsproducenterna.
(23)
Därför befanns den importerade produkten och den som produceras av unionsindustrin, precis som under den ursprungliga undersökningen, vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
3.1 Inledning
(24)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(25)
Såsom nämns i skäl 9 samarbetade bara en grupp av företag, och det var därför inte nödvändigt att välja ett urval av exporterande producenter i Kina. Det berörda företaget svarade för omkring 12-20 % (intervall anges av sekretesskäl) av importen av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden.
3.2 Dumpning av importen under översynsperioden
3.2.1 Jämförbart land
(26)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
(27)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina, och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(28)
Inga synpunkter inkom på Turkiet som föreslaget jämförbart land. Inga av de berörda parterna föreslog något alternativ till producenter av likadana produkter i jämförbart land.
(29)
En av de turkiska exporterande producenter som kontaktades, Frigo-Pak, svarade fullständigt på frågeformuläret i tid, och godtog att ett kontrollbesök på plats genomfördes.
3.2.2 Normalvärde
(30)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från producenten i Turkiet. Detta företag sålde inte den likadana produkten på den inhemska marknaden, och normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen med användning av produktionskostnaderna och, i enlighet med artikel 2.6 b med tillägg av ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och i enlighet med artikel 2.6 c en skälig vinstmarginal. De försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som används här är producentens faktiska sådana kostnader vid försäljning på hemmamarknaden av andra konserverade produkter, och de uppgick till 10-20 % (intervall anges av sekretesskäl). Den vinstmarginal som används är densamma som den som användes i den ursprungliga undersökningen, dvs. 6,8 %, vilket motsvarar den vinst som EU-industrin uppnådde innan den drabbades av dumpad import från Kina.
3.2.3 Exportpris
(31)
Exportförsäljningen till unionen från den samarbetsvilliga exporterande producenten skedde direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid export från Kina till unionen.
3.2.4 Jämförelse
(32)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(33)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för den samarbetsvilliga exporterande producenten skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för skillnader i transport- och försäkringskostnader samt provisioner och kreditkostnader som påverkade priserna och deras jämförbarhet.
3.2.5 Dumpningsmarginal
(34)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(35)
För den samarbetsvilliga exporterande producenten visade jämförelsen att dumpning förelåg. Dumpningsmarginalen uppgick till mer än 60 %.
(36)
För Kina som helhet visade en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga exportpriset för importen av den berörda produkten från Kina, enligt Eurostats uppgifter, och ett vägt genomsnittligt normalvärde (justerade för att återspegla den sannolika produktblandningen för den kinesiska importen med hänsyn till den produktblandning för samarbetsvilliga exporterande producentens försäljning i unionen av jämförbara produkttyper) att betydande dumpning förelåg på ännu högre nivåer.
(37)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter anförde en europeisk organisation för handlare att man, till skillnad från de kinesiska exporterande producenterna och de spanska producenterna, inte hade någon möjlighet att kontrollera de exakta beräkningarna (dumpning och skada), och bad därför kommissionen att lämna ut närmare uppgifter om beräkningen av dumpning. Under mötet i förhörsombudets närvaro uppgav också tre importörer att de gärna ville få ut uppgifter om beräkningen av dumpning.
(38)
Här bör påpekas att de uppgifter som legat till grund för kommissionens beräkningar innehåller företagshemligheter och sekretessbelagd information. Den samarbetsvilliga exporterande producenten som lämnade uppgifter har i sedvanlig ordning särskilt meddelats detaljerade beräkningar av dumpning och skada, och har varken lämnat några synpunkter eller begärt förtydliganden. Kommissionen kan inte låta andra berörda parter ta del av dessa uppgifter utan att bryta mot sekretessen. Den metod som kommissionen använt, i enlighet med skälen 30-36, delgavs dock alla berörda parter. Under mötet informerade förhörsombudet parterna om att de kunde be honom kontrollera kommissionens beräkningar om de oroade sig för deras riktighet. De tre importörerna bad dock inte förhörsombudet ingripa i detta avseende.
(39)
Trots det beräknade organisationen själv en dumpningsmarginal, där man jämförde genomsnittliga importpriser från Kina enligt Eurostat med genomsnittliga importpriser från Turkiet, också enligt Eurostat. Organisationen fann att jämförelsen tydde på en lägre dumpningsnivå, omkring 30 %. Det bör här för det första framhållas att i en översyn vid giltighetstidens utgång har den exakta dumpningsnivån mindre betydelse än vid en undersökning när tullens storlek fastställs. För det andra byggde kommissionens beräkning, som nämns i skälen 30-33, på faktiska normalvärden från den samarbetsvilliga, kontrollerade turkiska producenten och jämförelsen med de kinesiska exportpriserna gjordes på detaljnivå. De uppgifter som kommissionens beräkning bygger på är därför att betrakta som mycket mer tillförlitliga och precisa än den uppskattning som organisationen lämnade i sina synpunkter på meddelandet av uppgifter.
(40)
Under mötet med förhörsombudet anförde dessutom tre importörer att ingen dumpning förelåg. De grundade det påståendet på att kommissionen funnit att den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens genomsnittliga försäljningspris på flera betydande marknader utanför EU låg under det genomsnittliga försäljningspriset på unionsmarknaden. Detta påstående måste avvisas, eftersom dumpning består i att sälja produkter på en viss marknad till ett pris som ligger under normalvärdet, inte till priser som ligger lägre än dem som uppnåtts på andra marknader utanför unionen.
3.3 Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.3.1 Inledande anmärkning
(41)
Sedan det konstaterats att dumpning förekommit under översynsperioden, undersöktes sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas, varvid följande aspekter undersöktes: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, volymen på och priserna för den dumpade importen från Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller importen från Kina.
(42)
Under en stor del av översynsperioden gällde inga åtgärder i EU, eftersom de hade upphävts (se skäl 2). Under denna period utan åtgärder nådde importen en topp 2011/2012, följt av en minskning under resten av översynsperioden. Detta återspeglar dock en lageruppbyggnad snarare än en verklig ökning eller minskning av konsumtionen, och kan tillskrivas den omfattande kinesiska import som ägde rum mellan mars och juli 2012, då åtgärderna inte var i kraft.
3.3.2 De kinesiska producenternas produktion, inhemska konsumtion och exportkapacitet
(43)
När det gäller den totala kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, fick inte kommissionen någon information från någon av de kinesiska producenterna eller andra berörda parter. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen grundade kommissionen sina slutsatser på grundval av tillgängliga uppgifter.
(44)
Enligt en rapport som publicerades av avdelningen för jordbruk utomlands vid Förenta staternas jordbruksministerium (FSA/USDA) som ingick i begäran om översyn och som också gjorts offentlig (7), ökade mängden färska mandariner avsedda för bearbetning, dvs. produktionen av konserverade mandariner, i Kina med 27 % mellan 2009/2010 (520 000 ton) och översynsperioden (660 000 ton). Produktionen av konserverade mandariner i Kina uppvisade en likartad utveckling. Enligt rapporten ökade Kina produktionen av konserverade mandariner från 347 000 ton under 2009/2010 till 440 000 ton under översynsperioden. I rapporten uppskattas dessutom den inhemska kinesiska konsumtionen av konserverade mandariner till omkring 100 000-150 000 ton under 2013/2014. Då en annan offentlig källa uppskattar den inhemska konsumtionen till 50 000-100 000 ton (8), förefaller det rimligt att anta att den inhemska konsumtionen är 100 000 ton. Således kan mängden kinesiska konserverade mandariner tillgängliga för export uppskattas till cirka 340 000 ton under översynsperioden.
(45)
Andra tillgängliga källor tillhandahåller något olika uppskattningar av mängden kinesiska konserverade mandariner tillgängliga för export 2009-2014 (9). Trots dessa skillnader visar alla att mängden kinesiska konserverade mandariner som är tillgänglig för export var minst 300 000 ton per rapporterade årssäsonger 2009-2013. Ingen av källorna tyder på att mängden kinesiska konserverade mandariner tillgänglig för export kommer att minska avsevärt framöver.
3.3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(46)
Även om importen från Kina under översynsperioden var 19 253 ton, visar uppgifter om importen från den ursprungliga undersökningen, som omfattar perioden 2002-2007, att de kinesiska producenterna kan allokera över 60 000 ton per säsong till unionsmarknaden, vilket bekräftas av importuppgifter från Eurostat för säsongen 2011/2012. Dessutom visar den höga importen 2011/2012, en period under vilken åtgärderna inte var tillämpliga merparten av tiden (dvs. från och med den 22 mars 2012), att unionen är en attraktiv marknad för de kinesiska producenterna i fråga om priser och att betydande volymer av kinesisk dumpad import skulle komma in på unionsmarknaden om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.
(47)
Det faktum att Kina under perioden 2002-2007 (då inga åtgärder gällde) exporterade betydligt mer konserverade mandariner till unionen i genomsnitt per säsong (36 % mer) än under perioden 2009-2013 (när tull gällde, utom den 22 mars 2012-23 februari 2013), även om de totala volymerna som var tillgängliga för kinesisk export i hela världen under den första perioden var lägre än under den andra, är ytterligare ett tecken på att det är sannolikt att de kinesiska producenterna kommer att öka sin export till unionen till de nivåer som noterades under den ursprungliga undersökningen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3.3.4 Exportpriser till tredjeländer
(48)
När det gäller export till tredjeländer visade undersökningen att under översynsperioden låg det samarbetsvilliga företagets genomsnittliga försäljningspriser på export till flera viktiga marknader (t.ex. Japan, Malaysia, Filippinerna och Thailand) lägre än de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen. Det kan därför förväntas att i avsaknad av åtgärder skulle den samarbetsvilliga exporterande producenten lägga om åtminstone en del av denna export till unionen.
(49)
Även den kinesiska exportstatistiken över beredda eller konserverade citrusfrukter i hermetiskt tillslutna behållare visar att det finns en risk för en omläggning av den kinesiska exporten till unionen. Utifrån denna statistik uppskattas det i själva verket att ca 20 000 ton av den berörda produkten under undersökningsperioden såldes till andra exportdestinationer till genomsnittspriser lägre än i EU, trots att det inte fanns några antidumpningstullar för import från Kina på dessa marknader. Under översynsperioden skulle denna volym motsvara unionsindustrins försäljning på hemmamarknaden och 71 % av unionsindustrins totala produktion. På grundval av den nuvarande storleken på EU:s marknad för konserverade mandariner (total konsumtion i EU: 44 523 ton) och enligt den kinesiska exportstatistiken skulle med andra ord den nuvarande kinesiska exporten till EU plus den potentiella volym som är ekonomiskt rimlig att rikta om till EU nästan helt täcka all efterfrågan i EU på konserverade mandariner.
3.3.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(50)
Undersökningen har bekräftat att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den fortsatta dumpningen, det faktum att unionsmarknaden är en viktig marknad som tidigare varit intressant för de kinesiska exportörerna, outnyttjad produktionskapacitet i Kina som är större än den totala konsumtionen i unionen samt de kinesiska producenternas styrkta vilja och förmåga att snabbt öka exporten till unionen om det finns incitament till det, konstateras att det är sannolikt att dumpningen fortsätter om åtgärderna upphävs.
4. SKADA
4.1 Allmänt
(51)
Mandariner skördas på hösten och vintern; skörde- och bearbetningssäsongen börjar tidigt i oktober och slutar sent i januari (för vissa sorter, februari eller mars) året därpå. De flesta inköp (till exempel av icke-närstående importörer) och försäljningskontrakt förhandlas fram under de första månaderna i varje säsong. Det är brukligt i mandarinkonserveringsbranschen att använda säsongen (perioden från och med den 1 oktober till och med den 30 september påföljande år) som grund för jämförelser. Liksom i den ursprungliga undersökningen antog kommissionen denna metod för sin undersökning.
4.2 Unionsproduktionen och unionsindustrin
(52)
Under översynsperioden producerades den likadana produkten i unionen av fem unionsproducenter. Unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten under översynsperioden fastställdes på grundval av svaren på frågeformuläret från fyra enskilda producenter, som kontrollerades under ett kontrollbesök på plats. Produktionen hos den sista producenten, som inte samarbetade i tillräcklig utsträckning och inte var föremål för ett kontrollbesök på plats, fastställdes på grundval av svaren på frågeformuläret som lämnats av den producenten, jämfört med klagomålet. På grundval av detta uppskattades unionens sammanlagda produktion till omkring 28 500 ton under undersökningsperioden.
(53)
Det konstateras att ovannämnda unionsproducenter står för all unionsproduktion, och att de således utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
4.3 Skenbar förbrukning på unionsmarknaden
(54)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av importuppgifter från Eurostat på Taricnivå (EU:s integrerade tulltaxa), vilket exakt sammanfaller med definitionen av den berörda produkten, och på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym i EU.
(55)
Det bör noteras att även om analysen bygger på säsonger och inte kalenderår, återspeglar den här metoden inte nödvändigtvis de industriella användarnas eller konsumenternas förbrukning. På grund av säsongsbundenheten för den viktigaste råvaran (färsk frukt) är det vanligt i sektorn för både importörer och unionsproducenter att bygga upp ett lager när färsk frukt konserveras och sälja den bearbetade produkten till distributörer eller industriella användare under hela året. Förbrukningen kan därför ibland påverkas av lageruppbyggnad.
(56)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen alltså på följande sätt:
Tabell 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Förbrukningen i unionen (ton)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Unionens förbrukning av citrusfrukt var i genomsnitt under skadeundersökningsperioden något lägre än 70 000 ton. Det fanns dock en topp under 2011/2012 följt av en minskning under översynsperioden. Detta återspeglar dock en lageruppbyggnad snarare än en verklig ökning eller minskning av konsumtionen, och kan tillskrivas den omfattande kinesiska import som ägde rum mellan mars och juli 2012, då åtgärderna tillfälligtvis inte var i kraft (se skäl 2). Importtoppen 2011/2012 uppvägdes av lägre importnivåer under översynsperioden, dvs. en lägre förbrukning i unionen.
(58)
Några av importörerna hävdade att de inte hade ägnat sig åt lageruppbyggnad. De anförde också att de sedan den 6 oktober 2011, när generaladvokaten lämnat sitt förslag till avgörande i mål C-338/10, varit övertygade om att domstolen skulle ogiltigförklara åtgärderna. De hade därför senarelagt tullklareringen av den berörda produkten till dess att domstolen avkunnat sin slutgiltiga dom.
(59)
Det bör i detta sammanhang påpekas att lageruppbyggnad kan definieras som ansamling och lagring av reserver. Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över ökade importen av den berörda produkten sedan åtgärderna ogiltigförklarades den 22 mars 2012 massivt ända till juli 2012: i genomsnitt nästan 9 000 ton per månad. Därefter och fram till slutet av översynsperioden sjönk den genomsnittliga importvolymen till omkring 1 650 ton per månad, omkring 2 000 ton per månad mindre än den genomsnittliga importen innan åtgärderna upphävdes. Kommissionen fann att för att uppnå en sådan hög månatlig import under en relativt kort tid måste importörerna ha samlat på sig stora mängder av den berörda produkten. Detta bekräftades också av vissa importörer, som medgav att de hade senarelagt tullklareringen när de blev övertygade om att antidumpningstullen skulle ogiltigförklaras. Påståendet att importörerna inte ägnade sig åt lageruppbyggnad måste därför avvisas.
4.4 Import till unionen från Kina
(60)
Med tanke på att bara en grupp av kinesiska exportörer samarbetade vid undersökningen och att denna grupp stod för omkring 12-20 % (intervall anges av sekretesskäl) av den totala importen från Kina under undersökningsperioden, drogs slutsatsen att Eurostats uppgifter (vid behov på Taricnivå, EU:s integrerade tulltaxa) var den mest tillförlitliga och bästa informationskällan för importvolymer och importpriser. Den samarbetsvilliga kinesiska exportörens individuella priser har trots det också undersökts.
4.4.1 Volym och marknadsandel
(61)
Den kinesiska importvolymen och marknadsandelen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 2
Import från Kina
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Importvolym (ton)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Marknadsandel
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Efter införandet av antidumpningsåtgärderna 2008 minskade importen från Kina i allmänhet. Det bör beaktas att importen under den ursprungliga undersökningsperioden (2006/2007) uppgick till 56 108 ton.
(63)
Såsom nämns ovan fanns det emellertid en importtopp 2011/2012. Toppen var naturligtvis resultatet av att antidumpningsåtgärderna upphävdes i mars 2012. När man betraktar hur importen från Kina utvecklats månadsvis, enligt Eurostat, varierade den kinesiska importen mellan 2 000 och 6 000 ton per månad, och nådde nivåer på 6 000-12 000 ton per månad under mars 2012-juli 2012 (i genomsnitt nästan 9 000 ton per månad). I detta avseende bör det noteras att åtgärderna upphävdes i mars 2012 och återinfördes i februari 2013, men registrering infördes den 29 juni 2012 (10), vilket dämpade importen.
(64)
På samma sätt som importvolymen visade Kinas marknadsandel en nedåtgående tendens under skadeundersökningsperioden och minskade från 71 % till 43 %. Även med hänsyn tagen till effekterna av den ovanliga prisnivån på den kinesiska importen under 2011/2012 och översynsperioden, minskade marknadsandelen från ungefär 70 % under 2009/2010 till i genomsnitt 55 % under de följande åren.
4.4.2 Priser och prisunderskridande
Tabell 3
Import från Kina
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Genomsnittligt importpris (euro/ton)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Såsom framgår av ovanstående tabell ökade priserna på importen från Kina med 37 % under skadeundersökningsperioden. Det bör emellertid noteras att priserna ökade betydligt fram till perioden 2011/2012 och sedan minskade under översynsperioden.
(66)
Eftersom den enda samarbetsvilliga exportörens import endast utgjorde omkring 12-20 % (intervall anges av sekretesskäl) av den kinesiska importen under översynsperioden, undersöktes även förekomsten av prisunderskridande för den samlade kinesiska exporten på grundval av importstatistik.
(67)
För detta ändamål jämfördes de samarbetsvilliga unionsproducenternas vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga cif-pris (kostnad, försäkring och frakt) på importen från Kina enligt Eurostats uppgifter. Dessa cif-priser justerades för att ta hänsyn till kostnader i samband med tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen.
(68)
Jämförelsen visade då att under översynsperioden underskred importen av den berörda produkten unionsindustrins priser med 4,8 %, när verkningarna av de gällande antidumpningstullarna togs med i beräkningen. Prisunderskridandemarginalen uppgick dock till 28 % när importpriserna betraktades utan antidumpningstull.
(69)
För de importpriser som rapporterats av den samarbetsvilliga kinesiska exportören, vederbörligen justerade, fastställdes en prisunderskridandemarginal på 14 % under översynsperioden, med beaktande av gällande antidumpningstull. Om antidumpningstullens verkan inte togs med i beräkningen uppgick prisunderskridandemarginalen till 20 %. Det bör noteras att merparten av denna export under undersökningsperioden ägde rum när åtgärderna var upphävda.
4.5 Import till unionen från andra tredjeländer
(70)
Under skadeundersökningsperioden uppnådde importen från andra tredjeländer aldrig en större marknadsandel än 11,2 %. Merparten av denna import (minst 89 % under skadeundersökningsperioden) härrörde från Turkiet.
Tabell 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Importvolym från andra tredjeländer (ton)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Marknadsandel
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6 Unionsindustrins ekonomiska situation
(71)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.
(72)
Även om alla de fem unionsproducenterna svarade på frågeformuläret, ansågs det att svaret från en av producenterna inte kunde användas fullständigt, eftersom det inte kontrollerats på plats. Analysen har därför gjorts på följande sätt.
(73)
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, tillväxt, dumpningsmarginaler och återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för unionsindustrin som helhet. Bedömningen grundades på uppgifterna från de fyra fullständigt samarbetsvilliga unionsproducenterna. När det gäller den producent vars svar på frågeformuläret inte kontrollerats, baserades bedömningen på denna producents uppgifter, i möjligaste mån korsverifierade med uppgifterna i klagomålet och företagets reviderade räkenskaper.
(74)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, löner) gjordes på företagsnivå för de fullständigt samarbetsvilliga unionsproducenterna. Bedömningen grundades på deras uppgifter som kontrollerats vid ett kontrollbesök på plats.
4.6.1 Makroekonomiska indikatorer
4.6.1.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Produktion (ton)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Produktionskapacitet (ton)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Produktionen ökade markant under skadeundersökningsperioden, från omkring 12 000 ton till nästan 29 000 ton under översynsperioden. Under säsongen 2009/2010 var produktionen liten, eftersom unionsindustrin fortfarande påverkades av den dumpade kinesiska importen av konserverade mandariner som importerats under föregående säsong, och av det faktum att industrin höll lager från den föregående säsongen då antidumpningsåtgärderna inte gällde. Produktionen ökade under säsongen 2010/2011 när den nya kinesiska importen träffades av den gällande antidumpningstullen.
(76)
Eftersom unionens produktionskapacitet inte ändrades under perioden, ökade alltså kapacitetsutnyttjandet. Det låg dock hela tiden under 50 %.
(77)
En europeisk organisation för handlare uppgav att en unionsproducent hade upphört med produktionen 2012/2013 och att den producenten och två andra befann sig i en svår ekonomisk situation. Av denna anledning anfördes det att uppgifterna om produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande var konstlat överdrivna.
(78)
Det bör i detta sammanhang först påpekas att de uppgifter som samlats in under undersökningen visade att alla de unionsproducenter som utgör unionsindustrin har producerat under alla säsonger under skadeundersökningsperioden. Det första påståendet att en producent lagt ned produktionen under översynsperioden tillbakavisas därför.
(79)
Beträffande unionsproducenternas påstått svåra ekonomiska situation stämmer det att en unionsproducent varit föremål för ett insolvensförfarande under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den producentens produktion ökade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden, samtidigt som dess kapacitet förblev oförändrad. Det konstaterades därför att insolvensförfarandet inte påverkade den producentens produktion i negativ riktning. Beträffande de andra två unionsproducenterna blev de visserligen föremål för insolvensförfaranden, men inte förrän efter skadeundersökningsperioden. Detta bekräftar i själva verket slutsatsen (se skälen 96-98) att skadan verkligen återkom och att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en utsatt ekonomisk situation.
4.6.1.2 Försäljningsvolym och marknadsandel i unionen
Tabell 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Försäljningsvolym (ton)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Marknadsandel (av förbrukningen i unionen)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 35 % under skadeundersökningsperioden.
(81)
Även unionsindustrins marknadsandel visade en ökande tendens under skadeundersökningsperioden. Även om man beaktar hur lageruppbyggnaden påverkade förbrukningen i unionen under 2011/2012 och under översynsperioden, ökade marknadsandelen från omkring 23 % i början av perioden till i genomsnitt 35 % under de senaste två åren som granskats.
4.6.1.3 Sysselsättning och produktivitet
Tabell 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Sysselsättning
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivitet (ton per anställd)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Både sysselsättningen och produktiviteten ökade under skadeundersökningsperioden, och återspeglar den totala ökningen av produktions- och försäljningsvolymen. Ökningen av produktiviteten under säsongen 2010/2011 berodde på större produktionsvolymer, eftersom antidumpningsåtgärderna slog till med full kraft då.
(83)
De ovannämnda uppgifterna om sysselsättning är heltidsekvivalenter, och visar alltså inte det totala antalet säsongsbundna arbetstillfällen. För att få en bättre idé om vidden av arbetstillfällen bör det noteras att antalet heltidsekvivalenter för undersökningsperioden motsvarar omkring 2 400 säsongsbundna arbetstillfällen.
4.6.1.4 Tillväxt
(84)
Unionsindustrin kunde dra fördel av tillväxten på unionsmarknaden till och med 2011. Så snart som åtgärderna mot Kina upphävdes (se skäl 2) och den kinesiska importen översvämmade unionsmarknaden förlorade dock unionsindustrin en betydande del av sin marknadsandel. Sedan tullen återinfördes kunde unionsindustrin återvinna sin förlorade marknadsandel, men till priset av en försämrad ekonomisk situation.
4.6.1.5 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(85)
Dumpningen fortsatte under översynsperioden i betydande omfattning, såsom förklaras i avsnitt 3.2.5 (se skälen 34 och 35).
(86)
Den faktiska dumpningsmarginalens inverkan på unionsindustrin kan, med tanke på den dumpade kinesiska importens omfattning, inte anses vara försumbar. Det noteras att unionsindustrin fortfarande håller på att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller kapacitetsutnyttjande och lönsamhet (jämfört med den ursprungliga undersökningen).
4.6.2 Mikroekonomiska indikatorer
4.6.2.1 Lager
Tabell 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Lager (ton)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Unionsproducenterna ökade sin lagerhållning avsevärt under de två senaste säsongerna. Det beror på att produktionen ökade mer än försäljningen under skadeundersökningsperioden.
4.6.2.2 Försäljningspriser i unionen
Tabell 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Under översynsperioden lyckades unionsindustrin öka sitt försäljningspris i EU med 11 %. Ökningen var särskilt markant fram till 2011/2012, men priserna sjönk därefter under översynsperioden. Detta förklaras av den omfattande kinesiska importen mellan mars och juli 2012, när åtgärderna inte var i kraft, och av det faktum att priserna på den berörda produkten från Kina underskred unionsindustrins priser.
4.6.2.3 Lönsamhet och kassaflöde
Tabell 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Lönsamhet
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Under skadeundersökningsperioden förbättrades först unionsindustrins lönsamhet avsevärt, dvs. under perioden 2010/2011-2011/2012. Under översynsperioden började dock unionsindustrin återigen gå med förlust.
(90)
Förbättringen av lönsamheten hängde tydligt samman med att unionsindustrin lyckades öka sin försäljning, sin produktionsvolym och sitt försäljningspris under åren efter införandet av antidumpningsåtgärderna. Återgången till en förlustsituation under översynsperioden beror på lägre försäljningspriser på grund av det plötsliga inflödet av kinesisk import sedan EU-domstolen upphävde tullen.
(91)
I detta sammanhang bör det erinras om att en betydande del av de kinesiska produkterna importerades utan antidumpningstull under perioden mars-juli 2012. Dessutom konstaterades den kinesiska importen underskrida priserna i unionen under översynsperioden i betydande omfattning, särskilt om man bortser från antidumpningstullens effekt. Detta ledde till en allmän prisnedgång, vilket i sin tur lett till en förlustbringande situation för unionsindustrin.
Tabell 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Kassaflöde (euro)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades kassaflödet i princip på samma sätt som unionsindustrins totala lönsamhet, i kombination med lageruppbyggnadens verkningar, särskilt under de senaste två granskade åren.
4.6.2.4 Investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och tillväxt
Tabell 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Investeringar (euro)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Räntabilitet (nettotillgångar)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Delar av unionsindustrin gjorde under skadeundersökningsperioden investeringar för underhåll och optimering av de befintliga produktionsmaskinerna. Investeringarna ökade särskilt under perioden 2011/2012, sannolikt gynnade av vinstnivån under och omedelbart före det året. Investeringarna har främst gjorts av en unionsproducent för att säkra leveranser av råvaror, som kommer att komplettera de befintliga råvarukällorna, och för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen. Räntabiliteten följde under skadeundersökningsperioden lönsamhetsutvecklingen tätt.
(94)
En del av unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden, men lyckades till slut omstrukturera sina skulder.
4.6.2.5 Löner
Tabell 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Lönekostnad per anställd (euro)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
De genomsnittliga lönerna förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaden per enhet minskade.
4.7 Slutsatser
(96)
Skadeanalysen visar att unionsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden. Införandet av antidumpningsåtgärderna i slutet av 2008 gav unionsindustrin möjlighet att sakta men säkert återhämta sig från de skador som dumpningen vållat och att ytterligare ta vara på sina möjligheter på unionsmarknaden. Att unionsindustrin gynnades av åtgärderna framgår särskilt av dess ökade produktion och försäljning och särskilt dess ökade vinst.
(97)
Situationen förändrades dock under översynsperioden. Åtgärderna upphävdes i mars 2012 och importen från Kina ökade kraftigt fram till juni 2012 då importen blev föremål för registrering. Importörerna utnyttjade ogiltigförklaringen av antidumpningstullen till att bygga upp lager under 2011/2012 och släppa ut dessa produkter på EU-marknaden till låga priser under översynsperioden. Detta medförde en betydande total prispress på EU-marknaden och följaktligen att industrins ekonomiska situation försämrades igen. Industrin hade i själva verket inget annat val än att sänka sina priser för att upprätthålla sin försäljningsnivå. Detta fick dock allvarliga konsekvenser för den ekonomiska situationen.
(98)
Att unionsindustrin fortsatt vållas skada illustreras bäst av en rad negativa finansiella indikatorer, bl.a. lönsamhet och kassaflöde, i kombination med hög lagerhållning och lågt kapacitetsutnyttjande. Dessa förhållanden avskräcker från nya investeringar och tillväxt.
(99)
En europeisk sammanslutning av handlare ifrågasatte konstaterandena om skada eftersom unionsindustrins försäljningsvolym, sysselsättning och försäljningspriser samt en unionsproducents investeringar hade utvecklats positivt under skadeundersökningsperioden.
(100)
Detta påstående bör dock tillbakavisas. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen är uppräkningen av de relevanta ekonomiska indikatorer som bör granskas inte uttömmande, och en eller flera av dessa faktorer behöver inte nödvändigtvis vara avgörande i fråga om hur den dumpade importen påverkat unionsindustrin. Som förklaras i skäl 98 var de indikatorer som parten nämner inte avgörande för kommissionens konstaterande att unionsindustrin vållats skada. Konstaterandet att skadan fortsatte grundades i själva verket på negativa ekonomiska indikatorer på räntabilitet och kassaflöde i kombination med hög lagerhållning och lågt kapacitetsutnyttjande.
5. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
5.1 Inverkan av importvolym och priseffekter enligt prognos om åtgärderna upphävs
(101)
Om åtgärderna upphävs förväntas importen öka och vålla unionsindustrin ytterligare skada. Detta grundas på följande.
(102)
Analysen ovan (se skäl 44) visar att även om den kinesiska exportvolymen till unionen minskade kraftigt efter införandet av åtgärder i slutet av 2008, producerar de kinesiska företagen fortfarande betydande volymer av den berörda produkten, mestadels avsett för export.
(103)
När det gäller beräknade volymer och priser är det uppenbart att unionsmarknaden fortfarande är mycket attraktiv för kinesiska exporterande producenter. När det gäller volymen är unionsmarknaden först och främst den tredje största marknaden i världen för kinesiska konserverade mandariner. Dessutom visar utvecklingen efter ogiltigförklaringen av åtgärderna att de kinesiska producenterna snabbt kan exportera betydande mängder av den berörda produkten till unionsmarknaden utan att ens behöva lägga om sin försäljning från andra marknader. Slutligen kan Kina enligt uppgifterna i den ursprungliga undersökningen lätt exportera över 60 000 ton per säsong till unionsmarknaden, och det motsvarar nästan 90 % av den genomsnittliga konsumtionen i unionen under skadeundersökningsperioden.
(104)
Om Kina skulle öka sin export till EU när åtgärderna upphävs, skulle det högst sannolikt leda till en allmän prisnedgång på EU:s marknad på medellång sikt. Detta skulle försätta EU:s producenter i en ännu svårare situation, vilket förklaras nedan.
(105)
När det sedan gäller priserna visar den kinesiska databasen (11) att Kina tidigare exporterade betydande volymer till länder utanför EU till priser under exportpriserna till EU. Under översynsperioden uppgick exporten till dessa länder utanför EU till ungefär 20 000 ton, motsvarande 71 % av unionsindustrins totala produktion. På grund av EU-marknadens attraktiva priser, dras slutsatsen att om åtgärderna upphör att gälla är det sannolikt att de kinesiska exportörerna styr om denna export till den lönsammare EU-marknaden.
(106)
Dessutom har analysen ovan (se skälen 68 och 69) visat att den kinesiska importen på unionsmarknaden väsentligt underskred unionsproducenternas priser under översynsperioden, särskilt om man bortser från antidumpningstullens effekt. Även om de kinesiska importpriserna ökade under 2011/2012, då åtgärderna inte var i kraft, var priserna fortfarande betydligt lägre än EU-priserna, enligt Eurostats uppgifter. Enligt samma uppgifter var prisskillnadens storlek under 2011/2012 i själva verket jämförbar med den under översynsperioden.
(107)
På marknaden för beredd eller konserverad citrusfrukt råder stark priskonkurrens, eftersom konkurrensen främst sker på grundval av priset. Detta förvärras ytterligare av att produkten vanligen säljs i relativt stora kvantiteter. Om billig, dumpad import i betydande kvantiteter finns tillgänglig på unionsmarknaden, får det direkta återverkningar på den allmänna prisnivån på unionsmarknaden, vilket skulle leda till en allmän prisnedgång.
(108)
Upphävandet av antidumpningstullarna i slutet av skadeundersökningsperioden är en utmärkt illustration av vad som skulle hända om åtgärderna fick löpa ut.
(109)
Från det att åtgärderna hade ogiltigförklarats av domstolen till dess att importen blev föremål för registrering, ökade den kinesiska importen snabbt och avsevärt. Den omfattande förekomsten av denna billiga import på unionsmarknaden tvingade unionsproducenterna att sänka sina priser för att behålla sin ställning med avseende på försäljningsvolym och produktion, vilket ledde till en förlustbringande situation.
(110)
Detta var följden av att importen var fri från antidumpningstull under endast fem månader. Konsekvenserna för unionsindustrin skulle uppenbarligen bli ännu allvarligare om åtgärderna fick löpa ut. Om de stora volymerna lågprisimport hade återkommit, skulle skadan för unionsindustrin med all sannolikhet ha förvärrats. Unionsproducenterna skulle drabbas av minskad produktion och försäljningsvolym och minskade försäljningspriser, vilket skulle leda till ökade förluster. Beräkningen av prisunderskridandet i avsnitt 4.4.2 (se skälen 68 och 69) men utan antidumpningstullarna tyder på ett prisunderskridande med över 20 %.
(111)
En europeisk sammanslutning av handlare gjorde gällande att unionsindustrin inte skulle vållas skada om åtgärderna upphävdes, eftersom en lägre volym av import av den berörda produkten vore att vänta i framtiden. Påståendet motiverades enligt följande. För det första att den inhemska förbrukningen av färsk frukt i Kina skulle öka framöver, liksom kinesisk export av färsk frukt till Ryssland. För det andra att den inhemska kinesiska förbrukningen av mandariner på burk också förväntades öka. För det tredje att Eurostats statistik visar detta eftersom de visar en lägre import av den berörda produkten sedan säsongen 2012/2013.
(112)
Dessa påståenden tillbakavisas dock av följande anledningar:
a)
Även om den kinesiska inhemska förbrukningen och exporten av färsk frukt förväntas öka, spås även den kinesiska produktionen öka i jämförbar omfattning, enligt tillgängliga uppgifter (12). Det konstateras därför att den kinesiska konserveringsindustrins tillgång till färsk frukt under säsongen 2013/2014 inte kommer att påverkas i nämnvärd mån.
b)
Det konstaterades i skäl 44 att den kinesiska inhemska förbrukningen av mandariner på burk torde uppgå till omkring 100 000 ton per säsong, och att det inte finns något som tyder på att denna volym kommer att öka framöver. Parten lämnade inte heller några belägg för att förbrukningen skulle öka.
c)
Beträffande den tredje grunden bör det erinras om att den lägre importen av den berörda produkten under säsongen 2012/2013 (översynsperioden) rimligtvis kan förklaras med den lageruppbyggnad som ägde rum efter massiv import under säsongen 2011/2012 de första fem månaderna efter det att åtgärderna ogiltigförklarats (se skäl 59).
(113)
Samma sammanslutning anförde också att större volymer färsk frukt tillgängliga på unionsmarknaden, antagligen på grund av det ryska embargot, skulle driva ned priserna på de frukterna och därigenom låta unionsindustrin ytterligare stärka sin konkurrenskraft.
(114)
Det påståendet är dock helt spekulativt och underbyggdes inte av någon bevisning. Även om råvarupriserna kan komma att sjunka framöver, är inte det i sig tillräcklig anledning att inte avhjälpa den dumpade importens negativa inverkan på unionsindustrins situation. Det anses tvärtom att om åtgärderna inte bibehålls skulle dumpad import återkomma i avsevärd omfattning och vålla unionsindustrin ytterligare skada. Detta skulle i sin tur göra det omöjligt för unionsindustrin att helt ta vara på de positiva effekterna av eventuella minskade råvarupriser. Påståendet avvisades därför.
5.2 Slutsats
(115)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att fortsätta, om åtgärderna mot importen från Kina upphävs.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledning
(116)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. å ena sidan unionsindustrins intresse och å andra sidan importörernas och de andra parternas intresse.
(117)
Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna.
(118)
Mot denna bakgrund undersöktes det om man, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt skadevållande dumpning, kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
6.2 Unionsindustrins intresse
(119)
Unionsindustrin, som består av fem producenter i landsbygdsområden i Spanien, ökade sin marknadsandel och kunde höja priset på den berörda produkten till en nivå som gjorde det möjligt att få verksamheten att gå jämnt upp eller bli lönsam under de delar av skadeundersökningsperioden då åtgärderna var i kraft. Produktionsvolymen och sysselsättningen förbättrades på samma sätt. Om åtgärderna upphävs, kommer unionsindustrin att hamna i en mycket sämre situation, som beskrivs ovan (sannolikheten för återkommande skada) i form av lägre försäljningspriser och ytterligare förluster (se skäl 110). Nya investeringar som syftar till konsolidering av företagen och stärkt konkurrenskraft i fråga om den berörda produkten skulle också hindras. En fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse och bör hjälpa den att ytterligare ta vara på sina möjligheter på en unionsmarknad där återställd konkurrens råder.
6.3 Importörernas, handlarnas och detaljhandlarnas intresse
(120)
Med tanke på det till synes stora antalet icke-närstående importörer tillämpades ett stickprovsförfarande, som nämns i skäl 10. Importörerna är huvudsakligen belägna i Tyskland, men även i andra länder, bl.a. Förenade kungariket, Nederländerna och Tjeckien.
(121)
Två företag som importerade den berörda produkten under skadeundersökningsperioden samarbetade i undersökningen. Dessa två företags sammanlagda verksamhet med citruskonserver utgjorde 3,8 % av deras totala omsättning. Även om verksamheten med citruskonserver inte är den lönsammaste delen av dessa importörers rörelse, är det en del av deras affärsmodell, som går ut på att erbjuda ett mycket brett utbud produkter till vissa kunder (t.ex. snabbköpskedjor) för att ta hem stora kontrakt, där de mindre lönsamma produkterna vägs upp av försäljning av andra produkter och stordriftsfördelar.
(122)
Det förefaller inte finnas något som tyder på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på de två importörernas verksamhet. De är inte beroende av produkterna, och leveranskedjan anpassade sig till kostnaderna för antidumpningstullen. Undersökningen visade dessutom att åtgärderna inte stängde unionsmarknaden för de kinesiska exportörerna, eftersom den berörda produkten importerades i betydande mängder under skadeundersökningsperioden trots de gällande åtgärderna.
(123)
En annan importör anförde att antidumpningstullar skadar dess handel med citruskonserver. Då denna importör inte lämnade några kontrollerbara uppgifter, anses det att den negativa inverkan som fortsatta antidumpningsåtgärder kan ha på dessa parter inte skulle uppväga åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.
(124)
Vissa parter hänvisade till en brist på produktionskapacitet i unionsindustrin. Det bör noteras att om tullen upphävs kunde det leda till att en situation där de alternativa leverantörerna blir tvungna att lägga ned sin verksamhet, så att importörerna bara har en källa till produkten (kinesisk import). Det erinras dock om att detaljister och snabbköpskedjor sätter värde på trygga leveranser för sin verksamhet. I själva verket stödde en av dem fortsatta åtgärder för att kunna bevara konkurrens och ha åtminstone två leverantörer. Dessutom har unionsindustrin, som fortfarande är långt ifrån att nå ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande, kapacitet att ytterligare försörja unionsmarknaden på en marknad där återställd konkurrens råder. Det faktum att unionsindustrin för närvarande inte tillgodoser 100 % av behoven i unionen kan inte motivera de kinesiska exportörernas illojala handelsmetoder eller avlägsnandet av åtgärderna i detta fall.
(125)
En europeisk sammanslutning av handlare anförde att ett bibehållande av åtgärderna i otillbörlig omfattning skulle begränsa dess medlemmars verksamhet, eftersom en betydande del av den var relaterad till handel med den berörda produkten. Det bör i detta avseende noteras att syftet med antidumpningstullar är att motverka illojal handel, dvs. dumpning, inte begränsa affärsverksamhet. Det erinras om att kommissionen drog slutsatsen att det fortfarande var nödvändigt att behålla åtgärderna i detta fall.
6.4 Användarnas intresse
(126)
I denna analys indelas användarna i två kategorier: dels hushåll, dels yrkesmässiga eller industriella användare i branscher som framställning av drycker, sylt, yoghurt eller bakverk och cateringverksamhet.
(127)
Ingen part i någon av dessa kategorier och ingen företrädare för deras intressen gav sig till känna eller samarbetade under undersökningen.
(128)
En importör hävdade att de antidumpningstullar som införts på den berörda produkten skulle vara konkurrensbegränsande och därför inte ligga i unionskonsumenternas intresse. Ingen bevisning lämnades till stöd för detta påstående.
(129)
Med tanke på den begränsade betydelse som den berörda produkten har i budgeten för ett genomsnittligt hushåll i unionen, finns det inga bevis för att en eventuell ökning av konsumentpriserna till följd av bibehållna åtgärder kan uppväga de positiva verkningarna av åtgärderna för unionsindustrin.
(130)
Även om det inte kan bestridas att en fortsatt tillämpning av tullar på ett abstrakt sätt kan påverka vissa yrkesmässiga och industriella användare negativt i form av lägre marginaler, finns det inga bevis för att kostnader som härrör från den berörda produkten (i förhållande till totalkostnaderna) är betydande. En eventuell negativ inverkan av fortsatta åtgärder för denna kategori användare skulle således inte vara orimlig.
6.5 Leverantörernas intresse
(131)
Både enskilda leverantörer av färsk frukt till unionsindustrin och en intresseorganisation för sådana leverantörer uppgav att åtgärderna ligger i deras intresse och skulle vara till nytta även i fråga om nya investeringar och arbetstillfällen. Frukter som säljs till unionsproducenterna är en viktig kompletterande inkomstkälla för leverantörerna, och om den skulle försvinna kunde allvarliga störningar uppstå i jordbrukssektorn i de berörda spanska regionerna. Det uppskattas att antalet medlemmar i kooperativet som skulle påverkas är över 2 000 enbart i regionen Valencia. Om hänsyn tas även till säsongsbundna arbeten med bl.a. insamling, transport och lagring av frukt uppskattas minst 2 500 arbetstillfällen påverkas sammantaget i regionerna Valencia och Murcia.
(132)
Av de uppgifter som den spanska leverantörsorganisationen lämnat framgår att om den kinesiska importen överskrider 60 000 ton, något som redan inträffat två gånger under den ursprungliga undersökningen, skulle leverantörerna antagligen inte kunna sälja hela sin volym av satsumas till unionens konservindustri.
(133)
En europeisk sammanslutning av handlare gjorde gällande att leverantörerna kunde räkna med subventioner för att få avsättning för de fruktvolymer som inte kunde exporteras till följd av det ryska embargot. Det anfördes dock ingen bevisning till stöd för påståendet om subventioner. Dessutom skulle eventuella subventioner ha varit tillgängliga endast för osåld frukt som var avsedd för export till Ryssland, inte frukt som förblivit osåld till unionsindustrin på grund av den skada som vållats om åtgärderna tillåtits löpa ut. Påståendet avvisades därför.
6.6 Slutsats
(134)
Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna inte har stängt unionsmarknaden för kinesisk import och bidragit till unionsindustrins återhämtning. Eftersom återhämtningen fortfarande pågår, ligger fortsatta åtgärder i unionsindustrins intresse. Om åtgärderna tilläts löpa ut, skulle denna återhämtning avstanna, de lönsamma prisnivåerna skulle vara utom räckhåll och unionsindustrin skulle ådra sig stora förluster. Dessutom skulle det uppstå ett hot mot en kompletterande inkomstkälla för många kooperativ och säsongsarbetare i flera landsbygdsområden där det finns få andra arbetstillfällen.
(135)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna förefaller de befintliga åtgärderna inte ha haft några betydande negativa effekter på den ekonomiska situationen för de importörer i unionen som samarbetade i undersökningen. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter kan inte heller åtgärderna anses ha haft väsentlig inverkan på andra parter som gav sig till känna eller på importörer, handlare, användare och detaljhandlare. Alla eventuella prisökningar, om de alls uppstår, till följd av fortsatta antidumpningsåtgärder förefaller inte vara orimliga jämfört med den nytta som uppstår för unionsindustrin genom att man undanröjer den snedvridning av handeln som den dumpade importen orsakat.
(136)
Med beaktande av alla de faktorer som beskrivits ovan dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
7. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(137)
Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för bedömningen att behålla de nuvarande åtgärderna. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(138)
Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss konserverad frukt med ursprung i Kina bör bibehållas i ytterligare fem år i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(139)
Vissa parter hävdade att åtgärder med ett kvantitativt inslag (ett kvotsystem) är att föredra framför antidumpningsåtgärder. Detta påstående kan inte vinna bifall, eftersom åtgärdernas form enligt grundförordningen inte kan ändras i en översyn vid giltighetstidens utgång. Detta påstående kan inte heller vederlägga undersökningens resultat, nämligen att kraven för upprätthållande av antidumpningsåtgärderna är uppfyllda.
(140)
Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det ändrar namn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (13). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(141)
Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen har inte avgett något yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider, utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (Taricnummer 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 och 2008309069), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullar ska tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:
Företag
Euro/ton nettoprodukt
Taric-tilläggsnummer
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Samarbetsvilliga exporterande producenter som inte ingick i stickprovet enligt bilagan
499,6
A889
Alla övriga företag
531,2
A999
Artikel 2
1. I de fall då varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (15), ska antidumpningstullens belopp, beräknat på grundval av artikel 1, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.
2. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 3
Artikel 1.2 kan ändras genom tillägg av nya exporterande producenter till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således är föremål för den vägda medeltullsatsen 499,6 euro/ton nettoprodukt, om en ny exporterande producent i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen att den
a)
inte exporterande den produkt som beskrivs i artikel 1.1 till unionen under översynsperioden (1 oktober 2012-30 september 2013) eller under den ursprungliga undersökningsperioden (1 oktober 2006-30 september 2007),
b)
inte är närstående någon av de exporterande producenter i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och
c)
antingen faktiskt exporterat den berörda produkten till unionen eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter översynsperiodens utgång.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 10 december 2014.