PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/519
av den 26 mars 2015
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 91/2009 (2), senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 924/2012 (3), en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de ursprungliga åtgärderna) på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).
(2)
Åtgärderna, efter ändringen genom genomförandeförordning (EU) nr 924/2012, tog form av en värdetull som fastställts för varje enskild kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet på 0,0 % till 69,7 %. Samtidigt fastställdes antidumpningstullen för de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 54,1 %, medan den övriga tullen för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna uppgick till 74,1 % (nedan kallade gällande tullar).
(3)
Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 (4), senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 693/2012 (5), utvidgades de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia, oavsett om de deklarerats med ursprung i Malaysia eller inte.
2. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (6), mottog kommissionen den 1 oktober 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran lämnades in av European Industrial Fasteners Institute (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av fästdon av järn eller stål.
(5)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 30 januari 2014 i Europeiska unionens officiella tidning (7) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
4. Undersökning
4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(7)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 januari 2013-31 december 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2010-31 december 2013 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(8)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, övriga kända tillverkare i unionen, exporterande tillverkare i Kina samt företrädarna för Kina om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(9)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(10)
Eftersom antalet exporterande tillverkare i Kina samt antalet tillverkare och icke-närstående importörer i unionen som berörs verkade stort, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna inom 15 dagar från det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(11)
Av 325 kända kinesiska tillverkare lämnade 24 svar på stickprovsformuläret. Av dessa rapporterade emellertid 13 att de inte hade exporterat något till EU, medan tre andra konstaterades inte ha gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen och de omfattas därför inte av den gällande åtgärden. De övriga åtta företagen rapporterade en export på 11 800 ton till EU, vilket enligt Eurostat motsvarade 132 % av den totala kinesiska importen till EU under översynsperioden. Ett stickprov av de tre största exportörerna föreslogs. Ett av de företag som ingick i stickprovsurvalet hävdade att det rapporterat sin EU-export på ett felaktigt sätt i stickprovsformuläret och egentligen skulle ha rapporterat att ingen export skett.
(12)
Stickprovsurvalet ansågs därför bestå av de tre största återstående exportörena. Alla tre företag i stickprovsurvalet avbröt samarbetet under förfarandets olika faser genom att inte besvara frågeformulär eller vägra verifikationer på platsen. Skrivelser skickades därför till vart och ett av tre företagen för att underrätta dem om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Inget av företagen svarade.
(13)
Kommissionen undersökte situationen för de fyra återstående exporterande tillverkare som besvarade stickprovsformuläret. Deras export till unionen var så låg, nämligen mindre än 1 % av den totala exporten, att det inte ansågs lämpligt eller representativt att fastställa ett nytt stickprovsurval och grunda undersökningsresultaten på deras situation. Det ansågs rimligare att basera undersökningsresultaten på ett bredare och mer representativt urval, nämligen på tillgängliga uppgifter till följd av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna i stickprovsurvalet. De fyra återstående företagen underrättades om kommissionens avsikt att använda tillgängliga uppgifter.
(14)
Mot bakgrund av det bristande samarbetet informerades de kinesiska myndigheterna också om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter eller ansökningar om att förhörsombudet (Hearing Officer) ska ingripa i fråga om respektive skrivelser till företagen och de kinesiska myndigheterna.
(15)
I det inledande skedet av undersökningen samarbetade 91 unionstillverkare/producentgrupper som stod för omkring 50 % av unionens tillverkning av fästdon av järn eller stål med kommissionen. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga tillverkare använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Det utvalda stickprovet bestod ursprungligen av nio företag eller grupper av företag som var de mest representativa i fråga om volymer, storlek, blandning av produkttyper och geografiskt läge i unionen. Ett av de utvalda företagen upphörde att samarbeta och besvarade inte frågeformuläret. Följaktligen underrättade kommissionen företaget om att det uteslutits från stickprovet på grund av bristande samarbete. Ett stickprov på enbart de återstående åtta företagen/företagsgrupperna ansågs dock representativt eftersom det omfattade 24 % av den beräknade totala tillverkningen i unionen av fästdon av järn eller stål under översynsperioden.
(16)
Tre unionsimportörer svarade på frågeformuläret. Eftersom antalet tillverkare var relativt begränsat, behövdes inget stickprovsförfarande.
(17)
Ingen av användarna gav sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande, eller senare under förfarandet. Ingen användare anses därför ha samarbetat i undersökningen.
(18)
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Unionstillverkare:
Elva företag (minst ett från var och en av de åtta grupper av företag som ingick i stickprovsurvalet) besöktes. Tre unionstillverkare begärde med stöd av artikel 19 i grundförordningen att få vara anonyma. De hävdade att det fanns risk för att det skulle kunna få betydande negativa affärsmässiga följder om deras identitet röjdes. Deras begäran undersöktes och befanns vara befogad. Följaktligen anges inte namnen på dessa företag.
b)
Importörer i unionen
Adolf Würth GmbH & Co - Tyskland
Marcopol z o.o. - Polen
c)
Tillverkare i länder med marknadsekonomi:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombay, Indien
5. Utlämnande av uppgifter
(19)
Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet om begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och uppmanades att inkomma med synpunkter (nedan kallat slutligt utlämnande av uppgifter). Parterna gavs även viss tid att lämna synpunkter efter utlämnandet av uppgifter. Synpunkter inkom från den sökande, kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products), två unionsimportörer/producenter och deras kinesiska producenter samt två sammanslutningar av unionsdistributörer. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(20)
Den produkt som berörs är vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa byggnadsmaterial för järnvägar) och underläggsbrickor, med ursprung i Kina och som klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00.
2. Likadan produkt
(21)
Den berörda produkten och de fästdon av järn eller stål som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och de fästdon av järn eller stål som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Malaysia (nedan kallat det jämförbara landet) konstaterades ha huvudsakligen samma fysikaliska och kemiska egenskaper och samma användningsområden som de fästdon av järn eller stål som tillverkas i Kina och som såldes för export till unionen. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(22)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.
1. Inledande anmärkningar
(23)
Som förklarats i skäl 11-14 samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkare som valde att ingå i stickprovsurvalet i undersökningen. Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i tillräcklig utsträckning, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.
(24)
Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat och kinesiska exportdata) och annan offentlig information (t.ex. en deklaration från sammanslutningen för kinesiska fästdonindustrin - Chinese Fastener Industry Association).
(25)
Avsaknaden av samarbete påverkade jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset eftersom den exakta produktmix som de kinesiska tillverkarna exporterar till unionen var okänd.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Val av jämförbart land och beräkning av normalvärdet
(26)
I sitt tillkännagivande om inledande uppmanade kommissionen alla berörda parter att lämna synpunkter på förslaget att använda Indien som tredjeland med marknadsekonomi för att konstruera normalvärdet för Kina. Indien användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen.
(27)
Förutom Indien hade den sökande föreslagit Förenta staterna som ett möjligt jämförbart land. Andra berörda parter uttryckte reservationer mot Indien som föreslaget land och föreslog Malaysia, Taiwan, Thailand och Vietnam som alternativa jämförbara länder.
(28)
Utöver de förslag som lämnats av de berörda parterna, försökte även kommissionen hitta ett lämpligt jämförbart land. Kommissionen föreslog Japan som ytterligare ett möjligt jämförbart land på grund av dess stora produktionsvolymer av fästdon som liknar de Kinatillverkade.
(29)
Ansökan om samarbete skickades till de kända tillverkarna i Indien, Japan, Malaysia (icke-kringgående tillverkare (8)), Taiwan, Thailand och Förenta staterna. Vietnamesiska tillverkare kontaktades inte, eftersom Vietnam inte anses vara en marknadsekonomi. Samarbetsvilja visades från exporterande tillverkare i Indien och Malaysia, och kontrollbesök gjordes i dessa två länder.
(30)
Det konstaterades att ett av de samarbetsvilliga indiska företagen inte var tillverkare utan handelsföretag och att det andra samarbetsvilliga indiska företaget hade inlett sin verksamhet först efter översynsperioden. Därför kunde försäljnings- och kostnadsuppgifter från Indien inte användas. De två samarbetsvilliga malaysiska företagen var exporterande tillverkare med fullständiga uppgifter från undersökningsperioden. Därför valdes i stället Taiwan som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
(31)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Malyasia sålde till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden i det jämförbara landet var representativ.
(32)
Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden. Den inhemska försäljningen av en av tillverkarna konstaterades ske vid normal handel, medan försäljningen av den andra tillverkaren inte hade skett vid normal handel.
(33)
Normalvärdet i fråga om den första tillverkaren fastställdes således utifrån det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden. Normalvärdet för den andra tillverkaren konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(34)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade två berörda parter valet av jämförbart land. De två parterna ansåg att Japan inte skulle ha beaktats som ett potentiellt jämförbart land, på grund av dess fokus på produkter i det högre marknadssegmentet och dess höga kostnader. En av dessa parter ansåg vidare att Taiwan borde ha valts ut som jämförbart land med tanke på det höga antalet tillverkare, jämförbara kostnader med Kina och dess stora exportvolymer till Europa och Nordamerika.
(35)
Kommissionen noterar att valet av jämförbart land gjordes efter bedömning av sex potentiella länder. Samarbete krävdes från alla dessa länder, men bara Malaysia och Indien samarbetade, medan däremot Taiwan och Japan inte gjorde det. Av de skäl som förklaras i skäl 30 valdes Malaysia.
2.2 Fastställande av exportpriset
(36)
På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna som ingick i stickprovsurvalet, vilket gjorde att det saknades specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset utifrån tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i detta syfte användes statistiska källor (Eurostat).
2.3 Jämförelse och justeringar
(37)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för olikheter i exportpriset, när det behövdes. För att uttrycka exportpriset fritt fabrik justerade kommissionen cif-priset på grundval av Eurostats uppgifter för frakt, försäkring, hanterings- och kreditkostnader.
2.4 Dumpning under översynsperioden
(38)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. De genomsnittliga importpriserna från Eurostat jämförda med normalvärdet i det jämförbara landet visade inte att det förekom dumpning.
(39)
Under översynsperioden importerades dock endast försumbara mängder fästdon av järn eller stål (9 000 ton till ett värde av 23 miljoner euro) till unionen från Kina med undantag av fästdon av järn eller stål som tillverkas av de exporterande tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen. På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exportörer som ingick i stickprovsurvalet, fanns det dessutom inga uppgifter om produktmixen för den kinesiska exporten och följaktligen kunde jämförelsen med normalvärdet för det jämförbara landet bara göras på aggregerad nivå.
(40)
Att ingen dumpning kunde fastställas under översynsperioden anses därför vara av liten betydelse på grund av de låga importerade kvantiteterna och brist på uppgifter om den importerade produktmixen, med tanke på den mångfald av fästdon som tillverkas och säljs.
(41)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, ansåg tre berörda parter att åtgärderna borde upphöra att gälla eftersom ingen dumpning hade konstaterats under översynsperioden. De ansåg att trots de låga exportvolymerna från Kina, så är det faktum att ingen dumpning kunde fastställas av betydande värde.
(42)
Kommissionen noterar att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen baseras resultaten på om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma och inte på bevis för förekomst av dumpning under översynsperioden.
3. Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning
(43)
Mot bakgrund av övervägandena i skälen 38-40 gjorde kommissionen en ytterligare analys av om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra. Analysen omfattade följande delar: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, exportpriset från Kina till andra marknader, kringgående metoder och unionsmarknadens attraktionskraft.
3.1 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina
(44)
Kina bedöms vara världens största tillverkare av fästdon av järn eller stål. Enligt uppgifter från sammanslutningen för kinesiska fästdonindustrin (Chinese Fastener Industry Association, CFIA (9)) uppskattas produktionskapaciteten till 6,6 miljoner ton år 2012. Kapaciteten uppskattas ha utnyttjats till 75 %, vilket innebär en betydande outnyttjad kapacitet, vilket är jämförbart med den totala förbrukningen i unionen.
(45)
CFIA uppskattar också att 40-50 % av produktionen av fästdon av järn eller stål (2,5 miljoner ton) exporterades under 2012. Det är uppenbart att export är en viktig verksamhetsgren hos de kinesiska tillverkarna av fästdon av järn eller stål. Den kinesiska exporten var således mer än 40 % högre än unionens totala förbrukning under samma period.
3.2 Exportpriset från Kina till marknader i tredjeland
(46)
Begäran innehåller prima facie-bevisning om kinesiska exportpriser till andra marknader, t.ex. Förenta staterna och Tunisien. Bevisningen grundades på prisuppgifter som framförhandlats av unionsindustrin. Dessa exportpriser konstaterades vara lägre än det normalvärde som fastställts ovan. På grundval av de kinesiska exportpriserna till Kroatien under 2012 och första kvartalet 2013, dvs. före Kroatiens anslutning till EU och utvidgning av EU:s skyddsåtgärder i fråga om Kroatien, kan man dra slutsatsen att nivån på de kinesiska exportpriserna som ledde till införandet av åtgärder i den ursprungliga undersökningen fortfarande är ganska likartade och därmed under det normalvärde som fastställts ovan.
(47)
Antidumpningsåtgärder mot fästdon från Kina har antagits i flera tredjeländer (t.ex. Kanada (10), Colombia (11), Mexiko (12), Sydafrika (13) och Förenta staterna (14)). Dessa åtgärder rör olika underkategorier av fästdon, till exempel den berörda produkten. Dessa antidumpningsåtgärder ansågs utgöra ytterligare ett tecken på att det förekom dumpning gentemot marknader i tredjeländer.
(48)
Mot bakgrund av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att de exporterande tillverkarna från Kina tidigare sålde och för närvarande till dumpade priser säljer fästdon av järn eller stål till tredjeländer som nämns i skälen 46 och 47. Därför anser kommissionen att det är sannolikt att om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla, skulle de exporterande tillverkarna från Kina också sälja den berörda produkten till unionsmarknaden till dumpade priser.
3.3 Kringgående metoder
(49)
I en undersökning av kringgående (15) drogs slutsatsen att kringgående av de åtgärder som är tillämpliga på kinesiska fästdon ägde rum via Malaysia. Åtgärderna hade därför utsträckts till Malaysia, med undantag för nio malaysiska tillverkare som konstaterats vara tillverkare som inte ägnar sig åt kringgående. Kringgående metoder visar att dumpande exportörer är angelägna om att nå unionsmarknaden till dumpade priser utan att behöva betala tullar. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det sannolikt att exportörerna gärna skulle rikta den dumpade importen till unionsmarknaden, utan att behöva tillgripa kringgående.
(50)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade två parter att lägre tullsatser skulle minska risken för kringgående. Parterna ansåg också att specialåtgärderna, som förklaras i skäl 129, som säger att kinesiska exportörer med individuella tullsatser ska uppvisa fakturor var ett tecken på att tullsatserna var för höga och uppmuntrade kringgående.
(51)
Kommissionen noterar att nivåerna på gällande tullsatser inte kan ändras inom ramen för artikel 11.2 i grundförordningen. De särskilda åtgärderna för kinesiska exportörer är dessutom tänkta att ta itu med den potentiella risk för kringgående bland kinesiska tillverkare som beror på skillnader i individuella tullsatser. De kringgående metoder som Malaysia har använt har analyserats som en indikator för sannolikhet för återkommande dumpning. Kommissionen anser att de två frågorna saknar direkt koppling: kravet på fakturor från kinesiska tillverkare påverkar inte resultatet att kringgående från andra länders sida är en indikering på sannolikheten för återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3.4 Unionsmarknadens attraktionskraft
(52)
Kringgåendet via Malaysia visar att unionsmarknaden fortfarande är en attraktiv marknad för de kinesiska tillverkarna, på grund av de högre priserna på unionsmarknaden. Förekomsten av antidumpningsåtgärder på andra exportmarknader gör unionsmarknaden ännu attraktivare, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det är därför rimligt att anta att om åtgärderna skulle upphöra att gälla, skulle en väsentlig del av den nuvarande kinesiska exporten styras om till unionen. Det kan förtjänas att påminna om att innan de ursprungliga åtgärderna infördes, var den kinesiska marknadsandelen på unionsmarknaden 26 %. Det är därför sannolikt att om åtgärderna upphör, skulle den kinesiska exporten, som för närvarande har 0,5 % av unionsmarknaden, öka avsevärt genom att underskrida unionens priser.
3.5 Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning
(53)
Undersökningen visade att exporten av fästdon från Kina till flera tredjeländer skedde till dumpade priser och att vissa av dessa tredjeländer hade antagit antidumpningsåtgärder som tillämpas på kinesiska fästdon. Den prissättningsmetod som används för kinesisk export till tredjeländers marknader tyder på att det är sannolikt med återkommande dumpning till unionsmarknaden, om åtgärderna upphör att gälla.
(54)
Förekomsten av kringgående ansågs som ytterligare ett tecken på att återkommande dumpning var sannolik.
(55)
Unionsmarknadens attraktionskraft plus det faktum att andra marknader förblir stängda på grund av antidumpningsåtgärder indikerar att det finns en risk för att den kinesiska exporten skulle ledas om till unionsmarknaden, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
(56)
Dessutom är den outnyttjade kapaciteten för tillverkning av den berörda produkten i Kina betydande jämfört med förbrukningen i unionen under översynsperioden. Om denna kapacitet skulle användas för export till unionen och priskonkurrens med unionstillverkarna, är det mycket sannolikt att sådan export skulle ske till dumpade priser på grund av den överskjutande produktion som måste avsättas på exportmarknaden, vilket utgör ett incitament för dumpning.
(57)
Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(58)
Undersökningen visade att den likadana produkten tillverkas av ett stort antal tillverkare i unionen, varav många är små och medelstora företag, och ett fåtal större företag. De tillverkare i unionen på vars vägnar begäran om översyn lämnades in var samarbetsvilliga vid undersökningen, med undantag av ett företag, vilket redan nämnts i skäl 15. Ett antal andra tillverkare, som antingen stödde eller motsatte sig begäran, lämnade allmänna uppgifter om sina produktions- och försäljningsvolymer. Eftersom många tillverkare i unionen - huvudsakligen småföretag - inte samarbetade i undersökningen, var det inte möjligt att utifrån uppgifter från enskilda företag exakt fastställa den sammanlagda produktionsvolymen i unionen.
(59)
Därför har produktionsvolymen i unionen beräknats med hjälp av uppgifter som lämnats i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång på grundval av uppgifter från Eurostat om industriproduktion. På grundval av detta uppskattades unionens totala tillverkning under översynsperioden till cirka 1,2 miljoner ton.
(60)
Med ledning av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och de uppgifter som samlats in under undersökningen kan man dessutom göra bedömningen att under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 378 tillverkare i unionen. Dessa utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas i det följande ”unionsindustrin”.
(61)
Såsom anges i skäl 15 omfattades sex tillverkare/grupper av tillverkare i unionen av stickprovsurvalet och lämnade den begärda informationen. Företagen i stickprovsurvalet beräknas stå för ungefär 24 % av den samlade tillverkningen i unionen och deras situation anses vara representativ för unionsindustrin.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Inledande anmärkningar
(62)
För skadeanalysen skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats på nivån för de unionstillverkare som ingick i stickprovsurvalet.
(63)
I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar, förmåga att anskaffa kapital och arbetskraftskostnader.
2. Förbrukningen i unionen
(64)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden, med en uppskattning för de tillverkare som inte var samarbetsvilliga och den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på Taric-nummer.
(65)
Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 3 %. Tillväxten var betydande under 2011, men förbrukningen i unionen är fortfarande mycket långt från de nivåer som registrerats under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen, då förbrukningen låg på över 2.2 miljoner ton.
Tabell 1
Förbrukning
2010
2011
2012
Översynsperioden
Förbrukning (i ton)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, Eurostat.
3. Den kinesiska importens volym, pris och marknadsandel
(66)
Den kinesiska importens volym och marknadsandel analyserades baserat på uppgifter från Eurostat och uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.
a) Den berörda importens volym och marknadsandel
(67)
Under skadeundersökningsperioden hade import av den berörda produkten från Kina till unionen utvecklats enligt följande i fråga om volym och marknadsandel:
Tabell 2
Den berörda importens volym och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Kina
Importvolym (ton)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Marknadsandel (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Källa: Eurostat.
(68)
Importvolymerna från Kina minskade avsevärt från de nivåer som registrerades under den ursprungliga undersökningsperioden (med mer än 98 % om man jämför den ursprungliga undersökningsperioden med översynsperioden). Följaktligen minskade den kinesiska marknadsandelen också från 26 % under den ursprungliga undersökningsperioden till 0,5 % under översynsperioden. Till följd av detta fanns det knappast någon officiell import av produkter från Kina på unionsmarknaden. Uppgifterna i denna och i följande tabell innehåller inte exportvolymerna för de tre kinesiska exporterande tillverkare som enligt den ursprungliga undersökningen inte hade gjort sig skyldiga till dumpning. I genomsnitt var deras exportvolym under skadeundersökningsperioden omkring 30 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen av den berörda produkten.
b) Importpriser och prisunderskridande
(69)
I tabellen nedan visas det genomsnittliga priset på kinesisk import. Under skadeundersökningsperioden ökade genomsnittspriset på import från Kina med 28 %. Det finns dock skäl att anta att detta pris (som är mer än 250 % högre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset under den ursprungliga undersökningsperioden) inte kan betraktas som en meningsfull indikator på grund av de mycket små kvantiteter som importeras från Kina. I själva verket förefaller det, om man beaktar de höga antidumpningstullarna, de små importvolymerna och de bevis som samlats in från samarbetsvilliga importörer, som om de kvantiteter som exporteras av kinesiska tillverkare under undersökningsperioden skulle bestå av mycket små beställningar och/eller mycket specifika produkttyper, vilket leder till högre priser.
Tabell 3
Genomsnittligt pris på importen från Kina
2010
2011
2012
Översynsperioden
Kina
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Källa: Eurostat.
(70)
Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare som ingick i stickprovsurvalet samarbetade under översynen, och mot bakgrund av den begränsade informationen från andra kinesiska exporterande företag, fastställdes prisunderskridandet genom en jämförelse mellan unionstillverkarnas vägda genomsnittliga priser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden på nivån fritt fabrik, och de genomsnittliga kinesiska exportpriser som hämtats från Eurostat, fastställda till cif-nivån med lämplig justering för tullar.
(71)
Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i stickprovet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 12 % på unionsmarknaden. Av de skäl som anges i skäl 69 bör det beaktas att de priser som registrerats för den kinesiska exporten av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden är mycket högre än vad de skulle ha varit utan åtgärder. På grundval av detta finns det skäl att anta att om åtgärderna upphävs, skulle exporten av den berörda produkten från Kina fortfarande kunna utöva en betydande prispress på unionsindustrin.
4. Import från andra tredjeländer som inte omfattas av antidumpningsåtgärder
Tabell 4
Import från andra tredjeländer
2010
2011
2012
Översynsperioden
Taiwan
Importvolym (ton)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Pris euro/ton
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Marknadsandel (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importvolym (ton)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Pris euro/ton
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Marknadsandel (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailand
Importvolym (ton)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Pris euro/ton
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Marknadsandel (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Övriga tredjeländer totalt (16)
Importvolym (ton)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Pris euro/ton
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Marknadsandel (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Totalt från tredjeländer (16)
Importvolym (ton)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Pris euro/ton
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Marknadsandel (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Importvolymerna från tredjeländer till unionsmarknaden ökade svagt under skadeundersökningsperioden, vilket låg i linje med förbrukningstrenden. Marknadsandelen för importen av fästdon av järn eller stål från alla tredjeländer var relativt stabil under skadeundersökningsperioden och uppgick till cirka en tredjedel av förbrukningen i unionen.
(73)
De genomsnittliga priserna på import från tredjeländer låg generellt sett stilla under skadeundersökningsperioden och låg under prisnivån från unionsindustrin. Trots detta är priserna på import från tredjeländer betydligt högre än de priser som registrerats från Kina under den ursprungliga undersökningen. Av de anledningar som anges i skäl 69 kan de priser på den kinesiska importen av fästdon av stål eller järn till unionen under översynsperioden, även om de är högre än de genomsnittliga priserna för import från tredjeländer, inte anses vara representativa.
(74)
Om tredjeländer betraktas enskilt, är det uppenbart att Taiwan nu är den mest betydande utländska aktören på den europeiska marknaden. Taiwans exportvolym ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden, och svarar för nästan hälften av importen till EU-marknaden. Med tanke på att Taiwans exportvolym under översynsperioden är 70 % högre än under den ursprungliga undersökningsperioden (och detta trots att förbrukningen under översynsperioden är lägre) är det tydligt att en betydande del av exporten från Kina har ersatts av taiwanesiska produkter. Det bör dock noteras att de taiwanesiska importvolymerna under översynsperioden bara stod för hälften av de volymer som Kina exporterade under den ursprungliga undersökningsperioden och att de taiwanesiska genomsnittspriserna under översynsperioden var nästan dubbelt (+ 97,8 %) så höga som genomsnittspriserna för den kinesiska exporten under den ursprungliga undersökningsperioden. Vidare noteras att kinesiska exportörer har fortsatt sälja till samma låga priser till de marknader i Europa där inga antidumpningsåtgärder fanns, exempelvis Kroatien innan landet anslöt sig till EU.
(75)
Dessutom kan Vietnam och Thailand identifieras som länder som har gynnats av att den kinesiska exporten försvunnit, eftersom de kan uppvisa betydande exportökningar (cirka 70-80 %), även om de startade från betydligt mindre volymer.
(76)
Det bör dessutom beaktas att importerade produkter rapporteras vara mer fokuserade på standardiserade produkter än de som tillverkas av unionsindustrin.
(77)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg fyra berörda parter att kommissionens resultat i fråga om det partiella ersättandet på unionsmarknaden av kinesisk import av import från Taiwan, Thailand och Vietnam, borde leda till slutsatsen att produkter som kan förväntas importeras från Kina är standardprodukter och därför inte konkurrerar direkt med mer sofistikerade produkter tillverkade i unionen.
(78)
Som svar på detta noteras att den omständighet att import från tredjeländer verkligen tycktes fylla de marknadssegment som kinesiska tillverkare övergett, inte betyder att framtida import från Kina troligen inte skulle förorsaka skada. För det första, som förklaras i detalj i skäl 115, består unionsindustrin av tillverkare som tillverkar fästdon av både standardtyp och specialtyp. För det andra finns det indikationer på att framtida export från Kina kan komma att bestå av mer specialiserade produkter och produkter i det högre marknadssegmentet. Tillgänglig information om utvecklingsplanerna, så som talet från ordföranden för den kinesiska intresseorganisationen för fästdonsindustrin (CFIA) (17), pekar otvetydigt på att den kinesiska fästdonsbranschen siktar på att utveckla mer varierade och komplexare produkter i det högre marknadssegmentet. Argumentet från de fyra parterna måste därför tillbakavisas.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(79)
I enlighet med 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(80)
Vid skadeanalysen undersöktes unionsindustrins ekonomiska situation utifrån indikatorer som produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittligt enhetspris, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar samt kapitalanskaffningsförmåga, lager och arbetskostnader.
a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(81)
Unionsindustrins produktion var relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Det erinras om att efterfrågan på den berörda produkten i hög grad är beroende av sektorer som bil- och byggindustrin, liksom andra konsumentvaror. Trots en liten ökning under 2011, förblev unionsindustrins produktion relativt stabil under skadeundersökningsperioden, i linje med en långsamt växande efterfrågan i den europeiska ekonomin.
Tabell 5
Unionsindustrins totala produktion
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktion (ton)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
(82)
Även produktionskapaciteten var relativt stabil under hela skadeundersökningsperioden, men ökade något under 2011 och under översynsperioden. I linje med att produktionen förblev stabil under perioden 2010-2013, förblev även kapacitetsutnyttjandet i stort sett oförändrat, med en relativ topp under 2011.
Tabell 6
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktionskapacitet (ton)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitetsutnyttjande (%)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
b) Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt
Tabell 7
Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder
2010
2011
2012
Översynsperioden
Volym (i ton)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
(83)
Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden till icke-närstående kunder följde utvecklingen av förbrukningen och produktionen under åren 2010-2013, med en svag ökning under skadeundersökningsperioden, trots en betydande ökning mellan 2010 och 2011.
Tabell 8
Unionsindustrins marknadsandel och tillväxt
2010
2011
2012
Översynsperioden
Unionsindustrins marknadsandel (%)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat.
(84)
Unionsindustrins marknadsandel var stabil (beräknad med beaktande av försäljning till närstående parter) under skadeundersökningsperioden och svarade för omkring två tredjedelar av marknaden. Dessa resultat ligger i linje med minskningen av förbrukningen i unionen jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden å ena sidan, och med att den kinesiska importen ersatts av import från andra källor, å andra sidan.
c) Sysselsättning och produktivitet
(85)
Sysselsättningen i unionsindustrin med koppling till den berörda produkten var generellt sett stabil under skadeundersökningsperioden. Den lilla ökningen för 2011 är i linje med den högre produktion som bokförts under samma år. Eftersom även produktiviteten är högre under 2011, visar det att unionsindustrin reagerade på högre efterfrågan dels genom att nyanställa, dels genom att öka de anställdas produktion (övertid). När volymerna minskade ytterligare under kommande år, försvann båda dessa effekter, och situationen återgick till 2010 års nivå.
Tabell 9
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Antal anställda
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivitet (enhet per anställd)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
d) Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning
(86)
Såsom anges i skäl 36 kunde, på grund av bristande samarbete från de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovsurvalet, dumpningsmarginalerna för Kina inte beräknas med tillräcklig precision och därför anses det faktum att ingen dumpning under översynsperioden kunde fastställas vara av begränsad betydelse. En analys av skadeindikatorerna visade att industrin håller på att återhämta sig från tidigare dumpning. Återhämtningen gick emellertid långsammare på grund av en stagnerande efterfrågan på de viktigaste sektorerna i senare led. Det bör även noteras att det relativt stabila tillstånd som noterats under skadeundersökningsperioden har skett i skydd av gällande antidumpningsåtgärder. Om åtgärderna upphävs, förväntas dumpad import från Kina påverka unionsindustrin i hög grad.
e) Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet
(87)
De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder i unionen ökade med 8 % under perioden 2010-2013, efter att ha nått en relativ topp under 2012. Det genomsnittliga försäljningspriset kan i allmänhet täcka produktionskostnaderna och garantera en liten vinst för unionsindustrin.
Tabell 10
Försäljningspriser och kostnader
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder (euro/ton)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Källa: Svar på frågeformulär.
f) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(88)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga enligt följande:
Tabell 11
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar
2010
2011
2012
Översynsperioden
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
1,5
1,1
2,0
3,6
Kassaflöde (euro)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investeringar (euro)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Avkastning på investeringar (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Källa: Svar på frågeformulär.
(89)
Lönsamheten för de samarbetsvilliga unionstillverkare som ingick i stickprovsurvalet fastställdes genom att vinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av relevant omsättning. Under skadeundersökningsperioden var vinstmarginalen låg och vissa unionstillverkare gick med förlust. Det är särskilt värt att notera att inte under något av de berörda åren nådde vinstmarginalen den nivå som noterades under den ursprungliga undersökningsperioden (4,4 %). Trots en stabil försäljnings- och produktionstrend, och en betydande marknadsandel för unionsindustrin, är vinstmarginalerna fortfarande relativt låga för branschen i fråga. Det bör särskilt noteras att år 2011 var vinstmarginalen mycket låg, trots att unionsindustrins försäljning nådde sin högsta punkt under skadeundersökningsperioden. Detta väcker oro för hur vinstmarginalerna i unionsindustrin kommer att utvecklas i framtiden, om ekonomin fortsätter att stagnera. Det bör också påpekas att vinstmarginalen under skadeundersökningsperioden alltid legat under det vinstmål som anges i den ursprungliga undersökningen (5 %).
(90)
Kassaflödet, som är industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, var positivt under hela skadeundersökningsperioden. Denna indikator förbättrades inte förrän 2012, och uppvisade en betydande minskning på 17 % under översynsperioden. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet.
(91)
Investeringarna var fortfarande relativt höga och stabila under skadeundersökningsperioden, med en topp under 2011. Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, följer samma trend som vinstmarginalen. Därför når denna indikator också sin topp under översynsperioden. Denna signal kan tolkas som ambivalent, eftersom den, å ena sidan, återspeglar den högsta vinstmarginalnivån bland dem som registrerades under skadeundersökningsperioden, å andra sidan återspeglar den också en låg investeringsnivå, vilket är ett tecken på att industrin fortfarande är osäker på sektorns ekonomiska framtidsutsikter.
(92)
Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen att även om det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna var stabilt under hela skadeundersökningsperioden, nådde det, med undantag för investeringar, ändå inte upp till nivåerna under den ursprungliga undersökningsperioden.
g) Lager
(93)
De utgående lagren hos de samarbetsvilliga unionstillverkarna följde noggrant den utveckling som konstaterades redan i produktionen och försäljningen, med en relativt stabil tendens och en relativ topp under 2011. Eftersom tillverkningen av den likadana produkten i unionen dessutom huvudsakligen sker på beställning, anses lagerhållning inte vara någon särskilt meningsfull indikator.
Tabell 12
Utgående lager
2010
2011
2012
Översynsperioden
Utgående lager (ton)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Källa: Svar på frågeformulär.
h) Arbetskraftskostnader
(94)
Genomsnittslönen för de anställda ökade stadigt med 4 % varje år under skadeundersökningsperioden. Denna ökning kan dock förklaras med justering för inflation och, i mindre utsträckning, av övertidsarbete, vilket kan illustreras av år 2011 då produktiviteten per anställd ökade.
Tabell 13
Arbetskraftskostnader
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Källa: Svar på frågeformulär.
6. Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(95)
Undersökningen visade att importen av produkter från Kina till unionsmarknaden nästan upphörde efter införandet av de ursprungliga åtgärderna 2009. Detta innebar att unionsindustrin kunde uppnå en god och stabil produktion, försäljningsvolym och marknadsandel. Å andra sidan ligger lönsamheten fortfarande under nivåerna under den ursprungliga undersökningsperioden, vilket även gäller vinstmarginalen för sektorn.
(96)
Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. Men med tanke på den långsamma tillväxten i förbrukningen och det faktum att vinstmarginalen är lägre än vad som krävs för en långsiktig lönsamhet, är unionsindustrins situation fortfarande känslig.
(97)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg tre berörda parter att det faktum att kommissionen drog slutsatsen att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden borde leda till att åtgärderna avslutades. Kommissionen hade fastställt att det inte förekom någon väsentlig skada under översynsperioden. Men beslutet att utvidga åtgärderna grundas inte på väsentlig skada under översynsperioden, utan på resultatet i fråga om sannolikheten för att skadan återkommer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Denna invändning måste därför tillbakavisas.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(98)
För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphöra, analyserades den kinesiska exportens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(99)
Analysen var framför allt inriktad på förbrukningstrenden på unionsmarknaden, outnyttjad kapacitet, handelsflöden och unionsmarknadens attraktionskraft samt Kinas prisbeteende. På grund av det bristande samarbetet från kinesiska exportörer bygger analysen på tillgängliga uppgifter som omfattar statistik (Eurostat och kinesisk handelsstatistik) och branschdokument (t.ex. talet från ordföranden för CFIA som avses i skäl 78) som tillhandahölls i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång.
2. Förbrukning i unionen
(100)
Såsom anges i skälen 64 och 65 var förbrukningen av den berörda produkten i unionen stabil under skadeundersökningsperioden. Samtidigt var förbrukningen under översynsperioden fortfarande nästan 20 % lägre jämfört med nivån före krisen under den ursprungliga undersökningsperioden. Minskningen av förbrukningen av den berörda produkten beror på den sjunkande produktionen inom bil- och byggsektorerna i unionen, eller inom andra konsumentvarusektorer där den berörda produkten används i stor utsträckning (elektroniska apparater och hushållsapparater, möbler osv.). Mot den bakgrunden anses det följaktligen att avkastningen av extremt lågt prissatt import från Kina skulle få en plötslig och dramatisk effekt på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Denna import förväntas ligga under och, under alla omständigheter, kunna utöva press nedåt på priserna i unionen och snedvrida konkurrensen på marknaden. Det är därför sannolikt att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle skadan för unionsindustrin återkomma.
3. Outnyttjad kapacitet, handelsflöden och unionsmarknadens attraktionskraft samt Kinas prisbeteende
(101)
Såsom beskrivs i skäl 44 uppgick den kinesiska produktionskapaciteten av fästdon av järn eller stål år 2012 till 6,6 miljoner ton. Det ska noteras att 2012 av kinesiska fästdonsindustrin ansågs som ett svårt år eftersom, på grund av de negativa effekterna av flera ekonomiska faktorer (inflation, nedgången i den kinesiska ekonomin och krisen i euroområdet), det var det första året sedan år 2000 som den kinesiska produktionskapaciteten minskade (från 6,8 miljoner ton under 2011).
(102)
Oavsett prognoser (stagnation eller tillväxt) är det värt att påpeka att även dagens kinesiska produktionskapacitet på 6,6-6,8 miljoner ton bara utnyttjades till 75 % under åren 2010-2012. Detta ger en outnyttjad kapacitet i Kina på 1,6-1,7 miljoner ton som redan är mycket hög, och som ligger i exakt samma storleksordning som hela förbrukningen på unionsmarknaden under samma år.
(103)
Kinas globala export av fästdon av järn eller stål var relativt stabil under skadeundersökningsperioden på 2,2-2,6 miljoner ton, vilket motsvarade 40-50 % av den kinesiska försäljningen. Det är uppenbart att export är en viktig verksamhetsgren hos de kinesiska tillverkarna av fästdon av järn eller stål. Enligt utvecklingsplaner som aviserats av CFIA för sektorn, kommer en förväntad efterfrågeökning på den inhemska marknaden förmodligen att leda till att exportandelen minskar till 30-40 % av produktionen. Denna minskning bör dock ses mot bakgrund av den totala ökningen av produktionskapaciteten enligt förklaringen i skäl 101 och det faktum att den outnyttjade kapaciteten är lika stor som den totala unionsförbrukningen. I CFIA-prognosen anges varken en tidsram för minskningen av den kinesiska exportandelen, eller något konkret tecken på att denna omläggning skulle ha inletts. Mot den bakgrunden bör CFIA-utvecklingsplanen betraktas som ett alltför vagt och obestämt program, särskilt om man jämför med att åtgärderna slutligen upphör, vilket skulle få omedelbara effekter. I detta skede kan därför den planen inte påverka slutsatserna om sannolikheten för återkommande skada om åtgärderna avslutas.
(104)
För närvarande är den kinesiska närvaron på unionsmarknaden mycket begränsad och den överstiger inte 0,5 % av marknadsandelen i volym räknat. Unionsmarknaden är dock fortfarande en attraktiv marknad för de kinesiska tillverkarna eftersom priserna på EU-marknaden är högre. Detta kan bevisas av de kinesiska exporterande tillverkarnas försök att kringgå EU:s antidumpningsåtgärder. Såsom anges i skäl 3 har detta beteende redan resulterat i att åtgärderna förlängdes för den kinesiska exporten via Malaysia.
(105)
Den exportinriktade kinesiska industrin står inför allt större problem när det gäller att hitta kanaler till sina vanliga exportmarknader, eftersom allt fler marknader nyligen har infört antidumpningstullar på export av olika typer av fästdon av järn eller stål från Kina såsom anges i skäl 47.
(106)
Det är därför rimligt att anta, som en följd av den dragningskraft unionsmarknaden har genom sin storlek och sina prisnivåer, att om åtgärderna skulle upphöra att gälla, skulle en väsentlig del av den nuvarande kinesiska exporten styras om till unionen. Det kan förtjänas att påminna om att innan de ursprungliga åtgärderna infördes, var den kinesiska marknadsandelen på unionsmarknaden 26 %.
(107)
Vad slutligen gäller den nivå som noterades för de kinesiska exportpriserna bör det erinras om att den ursprungliga undersökningen fann mycket höga dumpnings- och skademarginaler som beräknats på grundval av exportpriserna för de kinesiska exportörerna. På grundval av de kinesiska exportpriserna till Kroatien under 2012 och första kvartalet 2013, dvs. före Kroatiens anslutning till EU och utvidgning av EU:s skyddsåtgärder i fråga om Kroatien, kan man dra slutsatsen att nivån på de kinesiska exportpriserna som ledde till införandet av åtgärder i den ursprungliga undersökningen fortfarande är ganska likartade. Handelspolitiska skyddsåtgärder som vidtagits av andra tredjeländer mot export av kinesiska fästdon av stål eller järn bekräftar att illojal prissättning från kinesiska exporterande tillverkare fortsätter och inte är begränsad till unionsmarknaden.
4. Slutsats
(108)
Resultaten av undersökningen pekar på flera faktorer som ger anledning till oro, bland annat en stor outnyttjad kapacitet i Kina, fortsatt dumpning och målprisunderskridande världen över, planerad utveckling av produktionskapacitet, produktsortiment och produkternas komplexitet i Kina samt växande handelshinder på andra viktiga marknader i tredjeländer. Å andra sidan har unionens förbrukning stagnerat under de senaste fem åren på grund av låg efterfrågan i många sektorer i senare led. Detta har lett till en sårbar situation för unionsbranschen, som kännetecknas av ett visst mått av outnyttjad kapacitet, låg lönsamhet och osäkerhet inom näringslivet (vilket särskilt illustreras av sjunkande investeringar). I detta scenario anses det att om åtgärderna upphävs, skulle det med all sannolikhet leda till en plötslig återkomst av dumpad kinesisk import, vilket både skulle försvaga unionsindustrins ställning på hemmamarknaden och skada den.
(109)
Parterna hävdar att unionsindustrin har fördubblat sina vinster och sitt kassaflöde jämfört med 2010 och att dess vinster därför inte kan anses låga. Vidare poängteras att unionsindustrin inte behöver göra ytterligare investeringar, eftersom den redan gjort tunga investeringar.
(110)
Även om unionsindustrins fördubblade sin vinst, så låg den lägre än både vinsten under den ursprungliga undersökningsperioden (4,4 %) och målvinsten på 5 %. Det samma gäller kassaflödet som låg fortsatt 14 % under nivån under den ursprungliga undersökningsperioden. Slutligen hänger unionsindustrins överlevnadsförmåga på fortsatta investeringar i moderna maskiner och ett bredare produktsortiment. Argumenten tillbakavisas därför.
(111)
Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, under den nuvarande marknadssituationen, är det troligt att den tillfälliga förbättringen av unionsindustrins resultat snabbt skulle försämras. Som redan sagts skulle villkoren vara mycket gynnsamma för en ökning av importen från Kina till unionsmarknaden till dumpade priser och i betydande volymer. Det skulle sannolikt undergräva den positiva utveckling på unionsmarknaden som uppnåtts under skadeundersökningsperioden. Den sannolika dumpade importen skulle kunna pressa ned unionsindustrins försäljningspriser och få unionsindustrin att förlora marknadsandelar. Detta skulle i sin tur ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat, som fortfarande är sårbart. Det påminns om att under den period som granskades i den ursprungliga undersökningen (1 januari 2003-30 september 2007), dvs. före införandet av antidumpningsåtgärder, var unionsindustrin tvungen att begränsa produktionen inom vissa segment av den berörda produkten på grund av massiv import från Kina (18). Detta fick mycket negativa konsekvenser på kapacitetsutnyttjandet och lönsamheten.
(112)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen i sin analys av sannolikheten att skadan skulle återkomma inte lyckades fastställa volymeffekterna av den kinesiska exporten och dess koppling till åtgärderna. Den berörda parten hävdade följande:
i)
Att import från andra källor ersatte import från Kina. Den importen såldes till priser under unionsindustrins priser och trots det led unionsindustrin inte väsentlig skada.
ii)
Minskningen av åtgärdsnivåerna efter tillämpningen av WTO-åtgärderna ledde inte till ökad import från Kina till unionsmarknaden.
iii)
Import av andra typer av fästdon från Kina, som inte omfattades av antidumpningsåtgärder, sjönk också kraftigt från och med 2009 när de ursprungliga åtgärderna infördes.
iv)
Med tanke på den ökade efterfrågan på den inhemska kinesiska marknaden, är det inte troligt att Kinas export till unionen ökar.
v)
Marknaden för fästdon kommer att fortsätta växa i Kina och på andra asiatiska marknader, vilket kommer att minska sannolikheten för en kraftig exportökning till EU.
(113)
Som svar på dessa argument noteras följande:
i)
Den sannolika skadliga effekten av kinesisk import kan inte jämföras med effekten av import från tredjeländer som Taiwan, Vietnam och Thailand. Såsom anges i skäl 74 finns det uppgifter som tyder på att kinesiska exportörer fortfarande sålde på den kroatiska marknaden (före landets anslutning till EU) till liknande genomsnittspriser som registrerats vid den ursprungliga undersökningen. Dessa priser är därför betydligt lägre än de som rapporterats från dessa tredjeländer under översynsperioden. Som beskrivs i skäl 115 säljer unionsindustrin betydande mängder, både av standardtyp och specialiserade produkter, och det är därför troligt att den kinesiska exporten (som består av både standardtyp och specialiserade produkter) kommer att kunna vålla skada om dagens tullar skulle upphöra.
ii)
Med tanke på den begränsade nedsättningen av gällande tullnivåer efter genomförandet av WTO:s rekommendationer, dvs. från 85 % före ändringen till 74,1 % efter, var ingen betydande ökning av importen från Kina att vänta.
iii)
Den påstådda minskningen av importen av fästdon som inte omfattas av åtgärderna bekräftas inte av tillgängliga statistiska uppgifter. En stabil månatlig volym på 20 000-30 000 ton registrerades under perioden 2009-2013, medan importen av fästdon som omfattades av åtgärderna sjönk omedelbart i februari 2009 från över 60 000 ton per månad till nästan noll.
iv)
Den förväntade förändringen av förhållandet mellan volymerna av kinesisk inhemsk försäljning och exportförsäljning som avspeglar den ökande efterfrågan på Kinas hemmamarknad kommer att balanseras av en ökning av den totala kinesiska produktionskapaciteten och försäljningsvolymerna, vilket förklaras närmare i skäl 101.
v)
Påståendet att efterfrågan på fästdon ökar i Asien bygger på en föråldrad källa som hävdade att den globala efterfrågan på fästdon år 2016 skulle motsvara cirka 83 miljarder dollar. Enligt nya marknadsundersökningar som offentliggjordes av Fastener Industry News Inc. i december 2014 (19) skulle efterfrågan på världsmarknaden motsvara 81 miljarder dollar år 2018, vilket indikerar en lägre tillväxt under en längre tidsperiod. Den ökade efterfrågan i Asien/Stillahavsområdet åtföljs dessutom av ökad kapacitet i flera andra länder än Kina (t.ex. Indonesien, Malaysia, Thailand och Vietnam). Dessutom är inträdeshindren för att skapa ytterligare produktionskapacitet för fästdon relativt låga (i fråga om tid, kapital och know-how) och därför kan tillverkarna reagera tämligen snabbt på den ökade efterfrågan.
Ovanstående argument tillbakavisas därför.
(114)
Samma berörda part hävdade att kommissionens analys av sannolikhet för återkommande skada inte tog hänsyn till den omständigheten att de lågprisprodukter som importeras från Kina inte kan utöva pristryck på produkter i det högre marknadssegmentet som främst tillverkas av unionstillverkarna.
(115)
Som svar på detta argument kan anföras att unionens produktion omfattar hela skalan av fästdon, där vissa företag är inriktade på specifika typer (standard eller särskilda) medan andra har ett produktutbud som täcker hela sortimentet. I synnerhet bland de företag som ingick i stickprovet utgörs en betydande del av försäljningen av standardfästdon och för tre av dem utgjordes huvuddelen av försäljningen under översynsperioden av standardprodukter. Påståendet att den europeiska industrin endast skulle tillverka specialfästdon eller fästdon i det högre marknadssegmentet och därför vara skyddad från skadevållande import från Kina, är uppenbart felaktig, eftersom det motsägs av den bevisning som samlades in och kontrollerades under undersökningen. Det är också känt att den kinesiska fästdonsektorn planerar att utveckla produkter i det högre marknadssegmentet, vilket beskrivs i skäl 78. Det är därför mycket sannolikt att den kinesiska exportens framtida produktsammansättning kommer att bestå av hela skalan från produkter i det lägre marknadssegmentet till produkter i det högre marknadssegmentet, och pristrycket kommer att påverka unionsindustrin i dess helhet, vilket påverkar dess produktionskapacitetsutnyttjande. Detta argument måste därför tillbakavisas.
(116)
Slutligen hävdade två andra berörda parter att kommissionen i sin analys felaktigt antog att priserna från Kina kommer att vara lika låga som i den ursprungliga undersökningen. Enligt parterna skulle detta inte vara fallet, eftersom priserna ökat kraftigt i Kina, främst på grund av ökade kostnader för råvaror och arbetskraft samt utvecklingen av miljönormer. Följaktligen kommer varje prisunderskridande att bli lägre och kommer inte att motivera en förlängning av åtgärderna på sådana höga nivåer.
(117)
Utan att det påverkar det faktum att nivån på åtgärderna inte kan ändras inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång och att inhemska kinesiska priser och kostnader ansågs otillförlitliga i den ursprungliga undersökningen till följd av att de kinesiska tillverkarna inte beviljades marknadsekonomisk status, bör följande noteras. För det första gjorde avsaknaden av samarbete från kinesiska tillverkare att kommissionen inte kunde kontrollera deras kostnader och de påstådda förändringar som skett i Kina. De berörda parterna i fråga lade inte fram någon bevisning eller några underbyggda uppgifter i sina inlagor. För det andra hänvisas till den prisnivå som konstaterats i Kroatien före dess anslutning till unionen, vilket klart visade att kinesiska exportörer har tagit ut priser som låg mycket nära dem som noterades under den ursprungliga undersökningen (se skäl 74). Därför tillbakavisades ovanstående argument.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(118)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter.
(119)
Eftersom denna undersökning är en översyn av gällande åtgärder, bedömdes det om de gällande antidumpningsåtgärderna hade någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.
2. Unionsindustrins intresse
(120)
I skäl 108 drogs slutsatsen att unionsindustrins situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra. Det vore därför till gagn för unionsindustrin med fortsatta åtgärder, eftersom unionstillverkarna då borde kunna bibehålla sina försäljningsvolymer, sina marknadsandelar, sin lönsamhet och sin totalt sett positiva ekonomiska situation. Omvänt skulle unionsindustrins överlevnad allvarligt hotas om åtgärderna upphörde, eftersom det finns skäl att förvänta sig att den kinesiska importen skulle styras om till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer som skulle orsaka återkommande skada.
3. Importörernas intresse
(121)
Alla kända importörer informerades om inledandet av översynen. Det var dock endast två importörer som samarbetade i undersökningen och besvarade kommissionens frågeformulär. Undersökningen visade att importörerna lätt kan köpa från andra leverantörer på marknaden, särskilt från unionsindustrin och från stora tredjelandsexportörer som säljer produkterna till icke-dumpade priser. Dessutom har ingen av de två samarbetsvilliga importörerna motsatt sig en utvidgning av nuvarande antidumpningsåtgärder även om de har ifrågasatt deras höga nivåer. I detta avseende ska det noteras att översynen vid giltighetstidens utgång med stöd av artikel 11.2 i grundförordningen inte kan leda till att nivån på åtgärderna ändras. Mot bakgrund av ovanstående samt importörernas generellt sett bristande intresse, drogs också slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att bibehålla åtgärderna.
(122)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade två berörda parter - två sammanslutningar för unionsåterförsäljare av fästdon - att införandet av gällande tullar på så hög nivå inte ledde till att återställa rättvis konkurrens på unionsmarknaden, utan snarare hindrade kinesisk import från att nå unionsmarknaden. Dessa berörda parter hävdade att en utvidgning av åtgärderna kommer att leda till en ytterligare minskning av de internationella möjligheter som finns för unionens användare och importörer. Som svar på detta argument bör det först och främst noteras att antidumpningsåtgärder inte införs för att förhindra eller blockera import från det berörda landet utan framför allt för att återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden. Nivån på de gällande tullarna är resultatet av beräkningen av dumpnings- och skademarginaler som fastställdes på grundval av resultaten under den ursprungliga undersökningen. För det andra håller inte kommissionen med om påståendet att de gällande tullarna begränsar utbudskällorna på unionsmarknaden. Den tillgängliga importstatistiken visar att importen från tredjeländer ökade efter det att åtgärderna mot Kina infördes. Vid undersökningen hittades inga tecken på att denna utveckling inte kommer att bibehållas i framtiden. Ovanstående argument måste därför tillbakavisas.
(123)
En av dessa sammanslutningar har dessutom förklarat att även om man anser att de ursprungliga åtgärderna inte var helt lämpliga och att de orsakat djupgående och onödig snedvridning av marknaden för fästdon, skulle lika djupgående störningar uppstå om de togs bort. Detta tyder på att distributörer av fästdon har kunnat anpassa sina leveranskedjor efter att ha beaktat gällande åtgärder.
4. Användarnas intresse
(124)
Även om användarna inte samarbetade var det möjligt att identifiera synpunkter och användarnas inställning från den information som lämnades av unionsindustrin och importörerna. Det verkar som om användare kan delas in i två kategorier: användare med höga krav, som behöver fästdon som håller mycket hög kvalitet, och övriga användare. Användare med höga krav kan normalt sett hitta de produkter de behöver från unionstillverkare och från vissa högspecialiserade exporterande tillverkare. Å andra sidan är den andra användarkategorin (som även kan omfatta användare med höga krav i behov av billigare produkter för mindre krävande tillämpningar) användarkategori som vanligtvis använt sig av kinesiska produkter. Denna användarkategori använder sig normalt sett av importerade produkter, och enligt de synpunkter som samlats in vid besök hos samarbetsvilliga importörer, förses denna användarkategori nu med tillräckligt av import från andra länder som Taiwan, Thailand och Vietnam. Med utgångspunkt i denna rekonstruktion och även med hänsyn till att ingen användare beslutat att ingripa i den nuvarande undersökningen dras slutsatsen att utvidgningen av åtgärderna inte skulle strida mot användarnas intresse, som verkar anpassat sig väl och utan konsekvenser för förekomsten av åtgärder mot fästdon av järn eller stål från Kina.
5. Slutsats om unionens intresse
(125)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(126)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(127)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 91/2009, senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 924/2012, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(128)
Såsom anges i skäl 3 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Kina utvidgats till att omfatta även import av samma produkt som avsänts från Malaysia, oavsett om den deklarerats ha ursprung i Malaysia eller inte. Den antidumpningstull som bör bibehållas på import av den berörda produkten, enligt vad som anges i skäl 3, bör även fortsatt vara utvidgad till att omfatta import av fästdon av järn eller stål som avsänds från Malaysia, oavsett om de deklarerats ha ursprung i Malaysia eller inte. De exporterande producenter som var undantagna från de åtgärder som utvidgades genom genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom denna förordning.
(129)
I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser bland kinesiska tillverkare, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som bara gäller företag för vilka en individuell tullsats har införts, innebär att en giltig faktura ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare.
(130)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa byggnadsmaterial för järnvägar) och underläggsbrickor, med ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00 (Taricnummer 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 och 7318220098) och med ursprung i Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Företag som förtecknas i bilaga I
54,1
A928
Alla övriga företag
74,1
A999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.
4. Den slutgiltiga antidumpningstull som är tillämplig på ”alla övriga företag” enligt punkt 2 utvidgas härmed till att även omfatta import av samma fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte (Taricnumren 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 och 7318220095), med undantag av de produkter som tillverkas av nedanstående företag:
Företag
Taric-tilläggsnummer
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
B265
5. Tillämpningen av de undantag som beviljats de företag som särskilt nämns i punkt 4 i den här artikeln ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska antidumpningstullsatsen enligt punkt 4 tillämpas för ”alla övriga företag”.
6. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2015.