ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
RÅDETS BESLUT
av den 28 januari 2014
om förekomsten av ett alltför stort underskott i Kroatien
(2014/56/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.6,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
med beaktande av Kroatiens synpunkter, och
av följande skäl:
(1)
Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.
(2)
Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och en stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.
(3)
Rådsbeslut om fastställandet av förekomsten av ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför stora underskott, som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, som anges i artikel 126 i EUF-fördraget och förtydligas i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (1). Protokoll nr 12 om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, innehåller ytterligare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 479/2009 (2) anges närmare regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i detta protokoll.
(4)
Enligt artikel 126.5 i EUF-fördraget ska kommissionen, om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat, avge ett yttrande till den medlemsstaten och informera rådet om detta.
(5)
Efter att ha tagit hänsyn till rapporten enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4 i EUF-fördraget, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Kroatien. Kommissionen avgav därför ett sådant yttrande till Kroatien och informerade rådet om detta den 10 december 2013 (3).
(6)
I artikel 126.6 i EUF-fördraget fastställs att rådet ska beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan rådet efter en allsidig bedömning avgör om ett alltför stort underskott föreligger. När det gäller Kroatien leder denna allsidiga bedömning till följande slutsatser.
(7)
Enligt översynen av budgeten för 2013 och budgetförslaget för 2014 (4) som antogs av den kroatiska regeringen och översändes till det kroatiska parlamentet den 14 november 2013 uppskattar de kroatiska myndigheterna underskottet i den offentliga sektorns finanser till 5,5 % av BNP för 2013, vilket är att jämföra med 5 % av BNP 2012. De räknar vidare med att underskottet kommer att ligga kvar på oförändrad nivå 2014, för att därefter gradvis minska 2015 och 2016. Enligt kommissionens höstprognos 2013, som offentliggjordes den 5 november 2013, förväntas det offentliga underskottet att väl överstiga fördragets referensvärdet 3 % av BNP under 2013 och stiga till över 6 % av BNP under perioden 2014-2015 om det inte vidtas några motåtgärder. Såsom anges i kommissionens rapport utarbetad enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget ligger det förväntade och prognosticerade underskottet på en nivå som gott och väl överstiger det referensvärde som fastställs i fördraget. Referensvärdet kan inte anses ha överskridits endast undantagsvis i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Det beror i stället delvis på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Den ekonomiska aktiviteten uppskattas ha minskat med nästan hela 12 % sedan konjunkturtoppen 2008. Den reala BNP förväntas minska ytterligare under 2013, för att därefter förbättras en aning 2014. Enligt de uppskattningar som gjorts av kommissionens avdelningar på grundval av den allmänt vedertagna metoden stagnerade den potentiella produktionstillväxten 2009. Den uppvisade negativa siffror 2010 och har legat kvar på minussiffror sedan dess. Produktionsgapet, som varit negativt sedan 2009, förväntas minska gradvis under prognosperioden; och det antas dock fortfarande vara negativt under 2015, vilket bekräftar att det rör sig om en djup och bred recession. Det förväntade överskridandet av referensvärdet kan inte anses vara övergående i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt de kroatiska myndigheternas prognoser och kommissionens höstprognos 2013 kommer det offentliga underskottet att ligga väsentligt över referensvärdet även 2014 och 2015. EUF-fördragets krav vad gäller underskottskriteriet kan därför inte anses vara uppfyllt.
(8)
I budgetförslaget för 2014 anger regeringen att den förväntar sig en ökning av den offentliga skuldkvoten från 58,1 % 2013 till 62 % 2014, och därefter till 64,1 % 2015 och 64,7 % 2016. Dessa siffror skiljer sig en aning från dem i Kroatiens riktlinjer för den ekonomiska politiken från september 2013, där prognosen för den offentliga skuldkvoten angavs till 56,6 % 2013 och 60,6 % 2014, 63,4 % 2015 och 65,3 % 2016. Prognoserna för den offentliga skulden är 59,7 % av BNP för 2013 i kommissionens höstprognos 2013. Vid en oförändrad politik förväntas den offentliga skuldkvoten öka till över 60 %, vilket innebär att det referensvärde på 60 % av BNP som fastställs i fördraget överskrids. Enligt den information som är tillgänglig i dagsläget kommer en obligationsemission i US-dollar i november 2013 att leda till att den offentliga skuldkvoten når över tröskeln på 60 % redan i slutet av 2013. I artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97 fastställs det att kravet vad gäller skuldkriteriet även ska anses vara uppfyllt om det i kommissionens budgetprognos anges att den föreskrivna minskningen i differensen till referensvärdet kommer att inträffa under en treårsperiod som omfattar de två år som följer på det sista år för vilket uppgifter finns tillgängliga. I både de kroatiska myndigheternas och kommissionens prognoser anges det att den offentliga skuldkvoten uppvisar en starkt uppåtgående trend på grund av de fortsatt höga underskotten och den svaga ekonomiska aktiviteten. Denna utveckling antas fortsätta under hela prognosperioden. Detta innebär att vare sig riktmärket för skulden eller skuldkriteriet i EUF-fördraget kan anses vara uppfyllt.
(9)
I överensstämmelse med bestämmelserna i EUF-fördraget har kommissionen även undersökt faktorer av betydelse i sin rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Såsom anges i artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97 gäller för länder som har en offentlig skuldkvot som överstiger referensvärdet att dessa faktorer endast ska beaktas i de steg som leder till beslutet gällande uppfyllandet av underskottskriteriet, om det offentliga underskottet ligger nära referensvärdet och referensvärdet överskrids endast tillfälligt, vilket inte är fallet för Kroatien. Faktorerna av betydelse, särskilt den djupa och långvariga recessionen i ett läge med ogynnsamma yttre förhållanden, har beaktats i bedömningen av huruvida skuldkriteriet kan anses vara uppfyllt. Faktorerna av betydelse ändrar dock inte kommissionens slutsats att EUF-fördragets krav vad gäller skuldkriteriet inte kan anses vara uppfyllt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Efter en allsidig bedömning fastslås att det föreligger ett alltför stort underskott i Kroatien.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Republiken Kroatien.
Utfärdat i Bryssel den 28 januari 2014.