NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1293/2013
ze dne 11. prosince 2013
o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 192 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika a právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu dosáhly značného zlepšení stavu životního prostředí. Nadále však v oblasti životního prostředí a klimatu přetrvávají značné problémy, které v případě, že nebudou řešeny, budou mít pro Unii významné důsledky.
(2)
Řešení těchto problémů v oblasti životního prostředí a klimatu by vzhledem k jejich rozsahu a složitosti mělo být financováno především hlavními programy financování Unie. Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ uznala problémy spojené se změnou klimatu a uvedla, že za přispění různých politik hodlá zvýšit část rozpočtu Unie související s klimatem na nejméně 20 %. Toto nařízení by mělo přispět k dosažení uvedeného cíle.
(3)
Uvedené programy financování Unie nemohou řešit všechny konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí a klimatu. Opatření v této oblasti vyžadují zvláštní přístupy, které se budou zabývat nerovnoměrnou integrací cílů opatření do praxe členských států, nerovnoměrným a nedostatečným prováděním právních předpisů v členských státech a nedostatečným šířením informací o cílech politik a o jejich prosazováním. K programu zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (4) je třeba stanovit následná opatření a přijmout nové nařízení. Proto by toto nařízení mělo zřídit specializovaný program financování pro životní prostředí a oblast klimatu (dále jen „program LIFE“). Aby byl zajištěn výrazný dopad financování Unií, měla by se rozvíjet úzká součinnost programu LIFE s jinými unijními programy financování a jejich vzájemné doplňování.
(4)
Přírodní bohatství je v celé Unii rozděleno nerovnoměrně, jeho hodnota se však dotýká Unie jako celku a celá Unie ho tak vnímá. Povinnost Unie toto bohatství zachovat vyžaduje důsledné uplatňování zásad solidarity a sdílení odpovědnosti, což vyžaduje, aby některé problémy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu byly raději řešeny na regionální nebo místní úrovni. Programy LIFE hrají od roku 1992 zásadní úlohu v lepším uplatňování solidarity a sdílení odpovědnosti při ochraně společného bohatství Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Program LIFE by měl tuto úlohu plnit i nadále.
(5)
Vzhledem ke své povaze a velikosti nemůže program LIFE vyřešit všechny problémy životního prostředí a klimatu. Jeho cílem by spíše mělo být urychlování změn v přípravě a provádění politiky tím, že bude zajišťovat a šířit řešení a osvědčené postupy pro dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu a podporovat inovativní technologie v oblasti životního prostředí a změny klimatu. Tímto úsilím by měl program LIFE podporovat provádění všeobecného akčního programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“, zavedeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (5) (dále jen „sedmý akční program pro životní prostředí“).
(6)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu LIFE finanční krytí ve výši 3 456,655 milionů EUR v běžných cenách, která představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (6) na celé trvání programu LIFE, která má představovat pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(7)
V souladu se závěry zasedání Evropské rady, které se konalo v Lucemburku v prosinci 1997, a zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni v červnu 2003, by kandidátské země a západobalkánské země, jichž se týká proces stabilizace a přidružení, jakož i země, na které se vztahuje politika evropského sousedství, měly být způsobilé k účasti v programech Unie v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách uzavřených s těmito zeměmi.
(8)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (8) (dále jen „rozhodnutí o přidružení zámoří“) jsou osoby pocházející ze zámořských zemí a území a případně i dotčené veřejné nebo soukromé subjekty a instituce těchto zemí a území způsobilé pro účast v programech Unie s výhradou pravidel a cílů dotčeného programu a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou zámořské země a území spojeny.
(9)
Mají-li být investice v oblasti životního prostředí a klimatu v rámci Unie efektivní, je třeba provádět určité činnosti i za hranicemi Unie. Tyto investice nelze vždy financovat z finančních nástrojů pro vnější činnost Unie. Zásahy v zemích, které se přímo nepodílejí na programu LIFE, a účast právnických osob usazených v těchto zemích na činnostech financovaných z programu LIFE by měly být možné ve výjimečných případech za splnění konkrétních podmínek stanovených tímto nařízením.
(10)
Toto nařízení by mělo rovněž stanovit rámec pro spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi a pro poskytování podpory s cílem reagovat na potřeby politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, které nespadají do oblasti působnosti finančních nástrojů pro vnější činnost, například určitých studií.
(11)
Požadavky v oblasti životního prostředí a klimatu by měly být začleněny do politik a činností Unie. Program LIFE by tedy měl doplňovat ostatní programy financování Unie, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (9), Evropského sociálního fondu (10), Fondu soudržnosti (11), Evropského zemědělského záručního fondu (12), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (13), Evropského námořního a rybářského fondu a programu Horizont 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (14) (dále jen „program Horizont 2020“).
Komise a členské státy by měly tuto doplňkovost zajistit na všech úrovních. Na úrovni Unie by měla být doplňkovost zajištěna vybudováním strukturované spolupráce mezi programem LIFE a programy financování Unie se společným řízením ve společném strategickém rámci, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15) (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“), zejména s cílem prosazovat financování činností, které doplňují integrované projekty, nebo podporovat využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v programu LIFE. Program LIFE by měl rovněž podporovat využití výsledků výzkumu a inovací programu Horizont 2020 v oblasti životního prostředí a klimatu. V této souvislosti by měl nabízet příležitosti ke spolufinancování pro projekty s jasným přínosem pro životní prostředí a klima s cílem zajistit spolupůsobení mezi programem LIFE a programem Horizont 2020. Je nutná koordinace, aby se předešlo dvojímu financování. Komise by měla zajistit, aby nedocházelo k překrývání a aby příjemcům v rámci projektů nevznikala další administrativní zátěž v důsledku povinnosti vykazování plynoucí z různých finančních nástrojů. V zájmu zajištění jednoznačnosti a praktické proveditelnosti integrovaných projektů v rámci programu LIFE by měla být již v počáteční fázi stanovena případná opatření pro spolupráci. Členské státy by měly na tato opatření odkazovat ve svých dohodách o partnerství, aby bylo možné zohlednit výhody integrovaných projektů při vypracovávání operačních programů nebo programů rozvoje venkova.
(12)
Klíčovými výzvami pro Unii zůstává zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti a zlepšení účinného využívání zdrojů spolu s řešením problémů týkajících se životního prostředí a zdraví. Tyto výzvy vyžadují zvýšené úsilí na úrovni Unie, které má zajistit řešení a osvědčené postupy na pomoc splnění cílů sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ („strategie Evropa 2020“). Kromě toho je pro splnění cílů v oblasti životního prostředí nezbytné zlepšení správy, zvláště zvyšováním informovanosti a zapojením zúčastněných subjektů. Proto by podprogram pro životní prostředí měl mít tři prioritní oblasti, kde je potřeba podniknout kroky: životní prostředí a účinné využívání zdrojů, příroda a biologická rozmanitost a správa a informace v oblasti životního prostředí. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(13)
Sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvané „Plán pro Evropu účinně využívající zdroje“ navrhlo milníky a opatření, jichž je třeba, aby Unie vykročila na cestu k udržitelnému růstu účinně využívajícímu zdroje. Proto by prioritní oblast „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ měla podpořit účinné provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí veřejným a soukromým sektorem, zejména v těch oblastech životního prostředí, kterých se týká plán pro Evropu účinně využívající zdroje, usnadněním vývoje a sdílení nových řešení a osvědčených postupů. V této souvislosti by Komise měla zajistit soulad a zabránit překrývání s programem Horizont 2020.
(14)
Sdělení Komise ze dne 3. května 2011 nazvané „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ („strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“) stanovilo cíle pro zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti. K těmto cílům mimo jiné patří úplné provedení směrnice Rady 92/43/EHS (16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (17), jakož i zachování a obnova ekosystémů a jejich služeb. Program LIFE by měl přispívat k plnění těchto cílů. Prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ by se proto měla zaměřit na provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, zejména pokud jde o akční rámec, který stanoví priority financování sítě, vypracovaný na základě článku 8 uvedené směrnice, na vývoj a šíření osvědčených postupů týkajících se biologické rozmanitosti a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, jakož i na širší problémy v oblasti biologické rozmanitosti určené strategií Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.
(15)
Příspěvek programu LIFE k ročním finančním potřebám sítě Natura 2000 by měl být uvážen v souvislosti se zajištěnými výdaji na biologickou rozmanitost z jiných fondů Unie. Zvláštní pozornost je třeba věnovat integrovaným projektům v rámci programu LIFE jakožto mechanismu koordinovaného financování sítě Natura 2000, a to vzhledem k jejich potenciálu mobilizovat finanční prostředky a zvýšit absorpční kapacitu pro výdaje na prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ v rámci jiných fondů Unie.
(16)
Velký význam pro životní prostředí a klima mají lesy, například pokud jde o biologickou rozmanitost, vodu, půdu a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Lesy a půdy pomáhají regulovat klima tím, že zachycují oxid uhličitý (CO2) z ovzduší a ukládají obrovská množství uhlíku. K optimalizaci této úlohy je nezbytné zajistit příslušné a slučitelné údaje a informace. Toto nařízení by proto mělo představovat i rámec pro podporu spolupůsobení mezi akcemi v oblasti životního prostředí a klimatu souvisejících s lesy a půdami, včetně pokud jde o sledování těchto akcí. Dalšími oblastmi pro zvýšené spolupůsobení jsou nedostatek vody a sucho, jakož i řízení rizik povodní.
(17)
V zájmu optimálního využívání prostředků z programů LIFE je třeba podporovat rozvoj spolupůsobení mezi činnostmi v rámci podprogramu pro životní prostředí, zejména v oblasti ochrany biologické rozmanitosti, a opatřeními zaměřenými na zmírnění dopadu změny klimatu a přizpůsobování se této změně v rámci podprogramu pro oblast klimatu.
(18)
Sdělení Komise ze dne 15. prosince 2011 nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ („Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Je třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správa a informace v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(19)
Prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ by měla přispívat k tvorbě a provádění politiky a právních předpisů Unie týkajících se klimatu, zejména pokud jde o sledování a vykazování skleníkových plynů, politiky týkající se využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví, zachování přírodních úložišť uhlíku, systém pro obchodování s emisemi, snahy členských států o snížení emisí skleníkových plynů, zachycování a ukládání uhlíku, energii z obnovitelných zdrojů, energetickou účinnost, dopravu a pohonné hmoty, ochranu ozonové vrstvy a fluorované plyny. Má se za to, že projekty v oblasti budování infrastruktury na zachycování a ukládání uhlíku nespadají do působnosti programu LIFE, a proto nebudou podporovány.
(20)
V Evropě i na celém světě již lze pozorovat první následky změny klimatu, například extrémní povětrnostní podmínky, které vedou k povodním a suchu, a zvyšující se teploty a hladiny moří. Prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ by proto měla pomáhat obyvatelům, hospodářským odvětvím a regionům přizpůsobovat se těmto dopadům konkrétními opatřeními a strategiemi pro přizpůsobování, aby se Unie stala odolnější. Opatření v této oblasti by měly doplňovat akce způsobilé k financování v rámci finančního nástroje pro civilní ochranu, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (18). Má se za to, že projekty v oblasti budování rozsáhlé infrastruktury nespadají do působnosti programu LIFE, a proto by z něj neměly být podporovány.
(21)
Důsledné provádění politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí a klimatu je neoddělitelně spjato s lepší správou, lepším zapojením zúčastněných subjektů a šířením informací. Proto by prioritní oblasti „správa a informace“ měly v obou podprogramech podporovat rozvoj platforem pro spolupráci a sdílení osvědčených postupů pro efektivnější dodržování a vymáhání právních předpisů, včetně vzdělávacích programů pro soudce a státní zástupce, a usilovat o podporu ze strany veřejnosti a zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Zejména by mělo jít o podporu zlepšení v oblasti šíření znalostní základny a osvědčených postupů a provádění právních předpisů Unie, v oblasti zvyšování informovanosti a účasti veřejnosti, přístupu k informacím a k právní ochraně v otázkách životního prostředí.
(22)
V rámci tohoto nařízení by měla být zajištěna podpora podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (19). Projekty financované v rámci programu LIFE by měly splňovat kritéria způsobilosti a přidělení pro zabezpečení nejlepšího možného využití fondů Unie a zajištění přidané hodnoty Unie. Při hodnocení přidané hodnoty Unie by Komise, pokud jde o prioritní oblasti, měla zejména dbát na potenciál přenosnosti a opětovného využití projektů, udržitelnosti jejich výsledků a přispění k dosažení obecných a konkrétních cílů prioritních oblastí a také k tematickým prioritám prováděným prostřednictvím témat projektů. Měly by být povzbuzovány projekty s meziodvětvovými dopady. Komise by měla také podporovat a povzbuzovat využití veřejných zakázek v zájmu ochrany životního prostředí, zejména při provádění projektů.
(23)
Ve snaze zachovat rovné podmínky pro všechny podniky působící na vnitřním trhu a zabránit nežádoucím narušením hospodářské soutěže by se financování v rámci programu LIFE mělo tam, kde je to vhodné, zaměřit na nedostatečné fungování trhu. Kromě toho v případech, kdy financování představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mělo by být stanoveno v souladu s pravidly pro státní podporu, aby se předešlo narušení trhu, například vytěsňování soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků, a nemělo by být prováděno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud nebude v souladu s nařízením přijatým podle nařízení Rady (ES) č. 994/98 (20).
(24)
S cílem zlepšit provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a posílit začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik by měl program LIFE prosazovat projekty podporující integrované přístupy k provádění právních předpisů a politiky týkajících se životního prostředí a klimatu. Tyto integrované projekty by měly sloužit jako konkrétní nástroje pro větší integraci cílů v oblasti životního prostředí a klimatu do jiných politik Unie a do celkových výdajů Unie v souladu se strategií Evropa 2020. Měly by poskytovat příklady osvědčených postupů pro účinné a dobře koordinované provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu v členských státech a regionech. U podprogramu pro životní prostředí by se tyto integrované projekty měly zaměřovat především na provádění strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, se zvláštním důrazem na účinné řízení a upevňování sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, prostřednictvím akčních programů stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (21) a právních předpisů týkajících se odpadů a ovzduší.
(25)
Integrované projekty se budou zaměřovat na určená témata a současně budou představovat víceúčelové prováděcí mechanismy (například zacílené na přínos pro životní prostředí a budování kapacit), které umožňují dosažení výsledků v jiných oblastech politiky, zejména mořského prostředí v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (22). Integrované projekty by rovněž mohly být zřízeny v dalších oblastech týkajících se životního prostředí. V případě podprogramu pro oblast klimatu by se uvedené projekty měly týkat zejména zmírňování změny klimatu a strategií a akčních plánů pro přizpůsobování se změně klimatu.
(26)
Integrované projekty by měly podporovat jen okruh konkrétních činností a opatření, zatímco jiné činnosti, které doplňují činnosti zařazené do projektu, by měly být financovány z jiných programů financování Unie i z vnitrostátních a regionálních finančních prostředků a finančních prostředků soukromého sektoru. Financování z programu LIFE by mělo využívat spolupůsobení a zabezpečit soulad mezi jednotlivými zdroji financování Unie zajištěním strategického zaměření na oblast životního prostředí a klimatu, při zajištění toho, aby byly postupy zjednodušeny.
(27)
Integrované projekty, které se, s využitím integrovaných přístupů, výrazně soustředí na provádění právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, vyžadují opatření v celé Unii a ve všech odvětvích, na něž se zaměřuje toto nařízení. To vyžaduje zavedení distribučního prvku do výběrového řízení, aby bylo možné dosáhnout zeměpisné rovnováhy, a členské státy by měly usilovat, v případě potřeby za podpory projektu technické pomoci programu LIFE, o to, aby během programového období programu LIFE připravily a předložily alespoň jeden integrovaný projekt.
(28)
Vzhledem k tomu, že přístup založený na integrovaných projektech je novinkou, mělo by se zúčastněným subjektům v případě potřeby dostat podpory v podobě technické pomoci. Fázi podávání žádostí by měl usnadnit dvoustupňový postup. V první fázi by měl být předložen finanční plán, v němž bude uvedeno, jaké další unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje budou uvolněny a v jakém rozsahu. Teprve ve druhé fázi by měla být požadována prohlášení o záměru od nejméně jednoho dalšího zdroje financování s cílem splnit požadavek uvolnění dodatečného zdroje financování. Míra uvolnění jiných finančních prostředků Unie by měla být zohledněna ve fázi přidělení.
(29)
Pro úspěch integrovaných projektů je třeba úzká spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány a nestátními subjekty dotčenými cíli programu LIFE. Proto by měly být uplatňovány zásady transparentnosti a zveřejňování rozhodnutí, pokud jde o vypracování, provádění, hodnocení a sledování projektů.
(30)
V případě projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí, jiných než integrovaných projektů, by mělo být dosaženo úměrného rozdělení finančních prostředků po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu mezi všechny členské státy, a to stanovením orientačních částek přidělených jednotlivým státům v souladu se zásadami solidarity a sdílení odpovědnosti.
(31)
V zájmu budování kapacity členských států k účasti na programu LIFE by mělo být každému členskému státu, který splní příslušné požadavky stanovené tímto nařízením, poskytnuto zaručené financování projektů v oblasti budování kapacit. Toto financování by mělo být poskytnuto na základě schváleného plánu budování kapacit, v němž budou uvedeny zásahy a požadované finanční prostředky.
(32)
Jednotícím kritériem pro hodnocení projektů a postup přidělování v programu LIFE by měla být kvalita. Distribuční prvky zavedené za účelem zachování zeměpisné rovnováhy by měly mít orientační povahu a neměly by zaručovat přidělení finančních prostředků či částek jednotlivým členským státům.
(33)
Unie je smluvní stranou Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Aarhuská úmluva“). Měla by proto být podporována práce nevládních organizací a sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, protože tyto organizace účinně napomáhají plnit cíle Aarhuské úmluvy, neboť hájí zájmy a názory občanů Unie v rámci procesu vývoje politiky, a podílejí se na provádění úmluvy a zvyšování informovanosti o problémech a reakcích politiky v oblasti životního prostředí a klimatu. Je třeba, aby program LIFE podporoval širokou škálu nevládních organizací, jakož i sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, činných především v oblasti životního prostředí nebo klimatu, konkurenceschopným a transparentním poskytováním grantů na provozní náklady s cílem pomoci těmto organizacím účinněji přispívat k politice Unie, podporovat a posilovat plnění a prosazování cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a budovat a posilovat svou kapacitu, aby se staly prospěšnějšími partnery.
(34)
K plnění své úlohy při stimulaci rozvoje a provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu by Komise měla využívat prostředky z programu LIFE k podpoře započetí, provádění a začleňování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně nákupu služeb a zboží. Finanční prostředky vyčleněné na komunikační činnosti podle tohoto nařízení by měly zahrnovat i horizontální komunikaci o politických prioritách Unie a také stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
(35)
Současná propast mezi poptávkou a nabídkou na trhu v oblasti úvěrů, vlastního a rizikového kapitálu pravděpodobně v podmínkách finanční krize přetrvá, a je proto vhodné umožnit využití finančních nástrojů na podporu projektů s kapacitou pro vytváření výnosů v oblasti životního prostředí nebo klimatu. Finanční nástroje podporované programem LIFE by měly být používány k nákladově efektivnímu řešení konkrétních potřeb trhu v souladu s cíli programu a neměly by vytěsňovat soukromé financování. Mělo by být možné kombinovat finanční nástroje s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně grantů podle tohoto nařízení.
(36)
Zkušenosti s předešlými programy LIFE zdůraznily potřebu soustředit úsilí na konkrétní priority politiky a v oblasti životního prostředí a klimatu a oblasti této politiky, kde je zapotřebí podniknout kroky. Tyto tematické priority by neměly být stanoveny vyčerpávajícím způsobem, aby žadatelé mohli předkládat návrhy i v jiných oblastech a uplatňovat nové myšlenky v reakci na nové výzvy. Víceleté pracovní programy by rovněž měly být pružné, aby mohlo být dosaženo úkolů a cílů programu LIFE a současně aby byla zajištěna potřebná stabilita témat projektů, kterými se provádějí tematické priority, aby potenciální žadatelé mohli plánovat, připravovat a předkládat návrhy. První víceletý pracovní program by měl platit čtyři roky, po němž by následoval druhý pracovní program v délce trvání tří let. Oba pracovní programy by měly zahrnovat demonstrativní seznam témat projektů, kterými se provádějí tematické priority.
(37)
Zkušenosti s předchozími programy LIFE poukazují na důležitost vnitrostátních kontaktních míst, zejména pokud jde o poskytování podpory žadatelům a příjemcům a tím o přispívání k úspěšnému provádění programu. Proto by měl systém vnitrostátních a regionálních kontaktních míst programu LIFE pokračovat a v rámci možností by měl být posílen, zejména v členských státech s malou mírou využití projektů, a rovněž by měla být posílena spolupráce mezi Komisí a vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE a mezi vnitrostátními a regionálními kontaktními místy programu LIFE. Zkušenosti s minulými programy LIFE rovněž zdůraznily důležitost zajištění účinného šíření výsledků projektů a vytváření sítí kontaktů v zájmu maximálního využití a zvýšení unijní přidané hodnoty programu LIFE, zejména pořádáním seminářů, dílen a jiných aktivit zaměřených na výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů v rámci Unie. Komise by proto měla pokračovat v cílených činnostech v oblasti šíření informací, včetně těch se zvláštním zaměřením na integrované projekty, obzvláště v členských státech s malou mírou využití integrovaných projektů, a na konkrétní odvětví, a posilovat je a dále usnadňovat spolupráci a výměnu zkušeností mezi příjemci prostředků v rámci programu LIFE a dalšími stranami. Komise by rovněž měla nadále pravidelně s využitím vhodných sdělovacích prostředků a technologií zveřejňovat seznam projektů financovaných z programu LIFE, včetně stručného popisu cílů a dosažených výsledků a přehledu o přidělených finančních prostředcích.
(38)
S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky, aniž by byla ohrožena způsobilost nákladů na DPH a stálé zaměstnance v souladu s podmínkami stanovenými nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Podle současné praxe by úhrn příspěvků veřejných organizací (jako koordinujícího příjemce nebo přidruženého příjemce) na projekt měl být nejméně o 2 % vyšší než úhrn nákladů na platy zaměstnanců ve státní správě účtovaných na projekt. Finanční prostředky Unie by neměly být používány k dotování vnitrostátních rozpočtů, například na pokrytí nákladů na DPH. O tom, v jaké výši jsou finanční prostředky Unie používány na pokrytí DPH, jsou však dostupné jen omezené informace. Komise by proto měla v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE poskytnout přehled úhrad DPH podle jednotlivých členských států, o které požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
(39)
Maximální sazby spolufinancování by měly být stanoveny na úrovních potřebných k tomu, aby byla zachována skutečná úroveň podpory poskytované z programu LIFE.
(40)
Program LIFE a jeho podprogramy by měly být pravidelně monitorovány a vyhodnocovány podle odpovídajících ukazatelů výkonnosti, aby bylo možné je upravit a případně i revidovat tematické priority. Při dalším definování ukazatelů výkonnosti pro posuzování programů a projektů by Komise měla klást důraz na sledování kvality na základě ukazatelů výkonnosti a očekávaných výsledků a dopadů. Komise by rovněž měla navrhnout metodu pro sledování dlouhodobé úspěšnosti projektů, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“. Aby bylo možné poskytnout doklady o vedlejších přínosech, které mohou oba podprogramy znamenat pro oblast klimatu a biologickou rozmanitost, a poskytnout informace o úrovni výdajů, mělo by monitorování programu LIFE sledovat výdaje spojené s oblastmi klimatu a biologické rozmanitosti, jak je definuje sdělení „Rozpočet - Evropa 2020“. Toto sledování by mělo být prováděno podle jednoduché metodiky a zařazovat výdaje do jedné ze tří kategorií: výdaje související pouze s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 100 %), výdaje významně související s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 40 %) a výdaje nesouvisející s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 0 %). Tato metodika by neměla ve vhodných případech vylučovat použití přesnějších metodik.
(41)
Vzhledem k dlouhodobým zkušenostem Komise s řízením programu LIFE a jeho projektů a pozitivním zkušenostem příjemců prostředků v rámci programu LIFE s externími kontrolními skupinami by řízení programu LIFE mělo zůstat Komisi. Jakékoli změny ve struktuře řízení programu LIFE a jeho projektů by měly být podrobeny předběžné analýze nákladů a přínosů a obzvláště by se při nich mělo dbát na zajištění odpovídající a komplexní odbornosti, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(43)
Za účelem zajištění nejlepšího možného hodnocení využití finančních prostředků Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o ukazatele výkonnosti platné pro tematické priority v rámci podprogramu pro životní prostředí a pro prioritní oblasti v rámci podprogramu pro oblast klimatu, o úpravy tematických priorit uvedených v příloze III a o zvyšování procentního podílu rozpočtu vyčleněného na granty na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení v souvislosti s přijímáním víceletých pracovních programů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23).
(45)
Pokud Výbor programu LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu nezaujme žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, Komise by návrh prováděcího aktu v souladu s čl. 5 odst. 4 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 182/2011 neměla přijmout. Uchýlení se k tomuto postupu by mělo být odůvodněno mimo jiné potřebou posoudit úměrné rozdělení finančních prostředků mezi integrované projekty, zejména maximální částku, kterou může obdržet jediný integrovaný projekt.
(46)
Aby byl zajištěn účinný přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE, je nezbytné nadále provádět monitorování, audit a kvalitativní hodnocení činností financovaných podle uvedeného nařízení i po skončení jeho platnosti.
(47)
Přidaná hodnota programu LIFE je odvozena od zvláštní povahy jeho přístupu a zaměření, díky nimž jsou jeho zásahy zejména přizpůsobeny potřebám v oblasti životního prostředí a klimatu. Protože program LIFE ve zvýšené míře sdružuje zdroje a odborné zkušenosti, může přispět k účinnějšímu provádění politik v oblasti životního prostředí více než samostatné opatření členského státu. Poskytuje i platformu pro přípravu a výměnu osvědčených postupů a znalostí a pro zlepšení, stimulaci a urychlení změn v provádění acquis, budování kapacit, podporu soukromých subjektů, zejména malých a středních podniků, při testování technologií a řešení malého rozsahu, která členským státům a zúčastněným subjektům umožňuje se vzájemně od sebe učit. Program LIFE navíc vytváří spolupůsobení všech fondů Unie a vnitrostátních fondů a současně motivuje k poskytování finančních prostředků ze soukromého sektoru, a zvyšuje tak soulad zásahů Unie a podporuje stejnorodější provádění acquis.
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k provádění a vývoji politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu včetně začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik a prosazování lepší správy, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Nařízení (ES) č. 614/2007 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PROGRAM PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ A OBLAST KLIMATU (LIFE)
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se program pro životní prostředí a oblast klimatu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 („program LIFE“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„pilotními projekty“ projekty, které používají techniku nebo metodu, jež dosud ani na jiném místě nebyla použita či vyzkoušena, které v porovnání se současnými osvědčenými postupy nabízejí potenciální přínos v oblasti životního prostředí nebo klimatu a které lze následně použít ve větším měřítku v obdobných situacích;
b)
„demonstračními projekty“ projekty, které zavádějí do praxe, testují, vyhodnocují a šíří opatření, metodiky nebo přístupy, které jsou v konkrétních - například zeměpisných, ekologických či socioekonomických - souvislostech daného projektu nové nebo neznámé a které by bylo možné použít za podobných okolností jinde;
c)
„projekty využívajícími osvědčené postupy“ projekty, které používají vhodné, nákladově efektivní a nejmodernější techniky, metody a přístupy zohledňující konkrétní souvislosti daného projektu;
d)
„integrovanými projekty“ projekty, které ve velkém územním měřítku, zvláště v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku vnitrostátním nebo mezinárodním, provádějí plány či strategie v oblasti životního prostředí nebo klimatu vyžadované konkrétními právními předpisy Unie týkajícími se životního prostředí nebo klimatu, vypracované na základě jiných aktů Unie nebo vypracované orgány členských států, a to primárně v oblastech přírody, včetně mimo jiné řízení sítě Natura 2000, vody, odpadu, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a zajišťují přitom zapojení zúčastněných subjektů a podporují koordinaci s nejméně jedním dalším příslušným unijním, vnitrostátním či soukromým zdrojem financování a jeho využití;
e)
„projekty technické pomoci“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu, jež má žadatelům pomoci připravit integrované projekty a zejména zajistil, aby tyto projekty splňovaly časové, technické a finanční požadavky programu LIFE v koordinaci s fondy uvedenými v čl. 8 odst. 3;
f)
„projekty budování kapacit“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu činnostem nezbytným k vybudování kapacity členských států, včetně vnitrostátních nebo regionálních kontaktních míst programu LIFE, s cílem umožnit členským státům účinněji se zapojit do programu LIFE;
g)
„přípravnými projekty“ projekty, které ve spolupráci s členskými státy primárně určila Komise jako projekty na podporu konkrétních potřeb týkajících se vývoje a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu;
h)
„informačními projekty, projekty zaměřenými na zvyšování informovanosti a projekty zaměřenými na šíření osvědčených postupů“ projekty, jejichž cílem je podpora komunikace, šíření informací a zvyšování informovanosti v oblastech podprogramů pro životní prostředí a oblast klimatu.
Článek 3
Obecné cíle a ukazatele výkonnosti
1. Program LIFE má zejména tyto obecné cíle:
a)
přispívat k přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu a účinně využívajícímu zdroje, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, včetně podpory sítě Natura 2000 a boje proti degradaci ekosystémů;
b)
zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a urychlovat a prosazovat integraci a začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik Unie a činností veřejného i soukromého sektoru, mimo jiné zvyšováním kapacity veřejného a soukromého sektoru;
c)
na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů;
d)
podporovat provádění sedmého akčního programu pro životní prostředí.
Sledováním těchto cílů program LIFE přispěje k udržitelnému rozvoji a plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a příslušných strategií a plánů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
2. Obecných cílů uvedených v odstavci 1 se dosahuje těmito podprogramy:
a)
podprogramu pro životní prostředí;
b)
podprogramu pro oblast klimatu.
3. Plnění programu LIFE se konkrétně hodnotí podle těchto ukazatelů:
a)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. a), podle prokazatelných zlepšení v oblasti životního prostředí a klimatu. Pokud jde o cíl, kterým je přispívat k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, lze prokazatelná zlepšení v oblasti životního prostředí měřit pomocí procenta sítě Natura 2000, kde byla obnovena nebo nastolena přiměřená správa, povrchu a druhu obnovených ekosystémů a počtu a druhu cílových přírodních stanovišť a druhů, u nichž dochází ke zlepšení stavu z hlediska ochrany;
b)
pokud jde o obecné cíle spojené s přípravou a prováděním podle odst. 1 písm. b), podle počtu připravených nebo provedených zásahů, kterými se provádějí plány, programy nebo strategie podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a počtu zásahů vhodných k napodobení nebo přenosu;
c)
pokud jde o obecné cíle spojené s integrací a začleňováním podle odst. 1 písm. b), podle počtu zásahů, které dosáhly spolupůsobení s jinými programy financování Unie nebo do nich byly začleněny, nebo které byly začleněny do praxe veřejného nebo soukromého sektoru;
d)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. c), podle počtu zásahů pro zajištění lepší správy, šíření informací a povědomí o aspektech životního prostředí a klimatu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, které dále definují ukazatele výkonnosti s ohledem na jejich použití v prioritních oblastech a tematických prioritách uvedených v článku 9 a příloze III, pokud jde o podprogram pro životní prostředí, a v článku 13, pokud jde o podprogram pro oblast klimatu.
Článek 4
Rozpočet
1. Finanční prostředky vyčleněné k provádění programu LIFE na období let 2014 až 2020 činí 3 456 655 000 EUR v běžných cenách, což představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU) č. 1311/2013.
Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Rozpočtové prostředky pro jednotlivé podprogramy se rozdělují takto:
a)
2 592 491 250 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro životní prostředí;
b)
864 163 750 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro oblast klimatu.
Článek 5
Účast třetích zemí v programu LIFE
Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí:
a)
zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);
b)
kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a zemí přistupujících k Unii;
c)
zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství;
d)
zemí, které se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 933/1999 (24) staly členy Evropské agentury pro životní prostředí.
Tato účast se uskutečňuje v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách, kterými se stanoví obecné zásady účasti uvedených třetích zemí v programech Unie.
Článek 6
Činnosti mimo Unii nebo v zámořských zemích a územích
1. Aniž je dotčen článek 5, může program LIFE financovat činnosti mimo Unii a v zámořských zemích a územích v souladu s rozhodnutím 2001/822/ES (rozhodnutí o přidružení zámoří), pokud jsou takové činnosti nezbytné k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států, na která se vztahují Smlouvy.
2. Právnická osoba usazená mimo Unii se může podílet na projektech uvedených v článku 18, jestliže má příjemce koordinující daný projekt sídlo v Unii a činnost, která má být prováděna mimo Unii, splňuje požadavky stanovené v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
Mezinárodní spolupráce
V průběhu provádění programu LIFE je spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a s jejich institucemi a orgány možná, pokud je to zapotřebí k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 8
Doplňkovost
1. Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z programu LIFE byla v souladu s politikami a prioritami Unie a aby doplňovala ostatní finanční nástroje Unie, při zajištění toho, aby byla zavedena zjednodušení.
2. Operace financované z programu LIFE jsou v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy, včetně pravidel Unie pro státní podporu. Především pak členské státy oznámí Komisi financování z programu LIFE, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a toto financování nesmí být provedeno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU nebo pokud nesplňuje nařízení přijaté podle čl. 2 odst. 1 a článku 8 nařízení (ES) č. 994/98.
3. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout spolupůsobení, zvláště v rámci integrovaných projektů, a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Tato koordinace se uskuteční v rámci zřízeném nařízením o společných ustanoveních a s využitím společného strategického rámce a mechanismů uvedených v dohodách o partnerství, jak požaduje uvedené nařízení.
4. Komise rovněž zajistí soulad a spolupůsobení a zabrání překrývání mezi programem LIFE a ostatními politikami a finančními nástroji Unie, konkrétně s programem Horizont 2020 a politikami a nástroji v rámci vnější činnosti Unie.
HLAVA II
PODPROGRAMY
KAPITOLA 1
Podprogram pro životní prostředí
Článek 9
Prioritní oblasti podprogramu pro životní prostředí
1. Podprogram pro životní prostředí má tři prioritní oblasti:
a)
životní prostředí a účinné využívání zdrojů,
b)
příroda a biologická rozmanitost;
c)
správa a informace v oblasti životního prostředí.
2. Prioritní oblasti uvedené v odstavci 1 zahrnují tematické priority uvedené v příloze III.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat v případě potřeby akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se doplňují, vypouštějí nebo mění tematické priority stanovené v příloze III, a to na základě těchto kritérií:
a)
priorit uvedených v sedmém akčním programu pro životní prostředí;
b)
specifických cílů vymezených pro jednotlivé prioritní oblasti uvedené v článcích 10, 11 a 12;
c)
zkušeností získaných při provádění víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24;
d)
zkušeností získaných při provádění integrovaných projektů;
e)
priorit vycházejících z nových právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí přijatých po 23. prosince 2013; nebo
f)
zkušeností získaných při provádění stávajících právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí.
Nejpozději do hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a) Komise přezkoumá a v případě potřeby zreviduje tematické priority stanovené v příloze III.
3. Nejméně 55 % rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce v rámci podprogramu pro životní prostředí je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se zvyšuje procentní podíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku nejvýše o 10 %, za předpokladu, že celkové finanční prostředky požadované formou návrhů, které spadají pod prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ a splňují minimální kvalitativní požadavky, během dvou po sobě jdoucích let přesahují o více než 20 % odpovídající částku vypočítanou za dva roky, které uvedeným letům předcházely.
Článek 10
Specifické cíle prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ jsou zejména tyto:
a)
vyvíjet, testovat a demonstrovat přístupy týkající se politiky nebo řízení, osvědčené postupy a řešení pro náročné úkoly v oblasti životního prostředí, včetně vývoje a demonstrace inovativních technologií, které jsou vhodné k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány, včetně co do vazby mezi životním prostředím a zdravím, a které podporují politiku a právní předpisy pro účinné využívání zdrojů, včetně plánu pro Evropu účinně využívající zdroje;
b)
podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na životní prostředí v Unii a mimo ni.
Článek 11
Specifické cíle prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ jsou zejména tyto:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti včetně strategie Unie pro biologickou rozmanitost do roku 2020 a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, zejména uplatňováním, vývojem, testováním a demonstrací osvědčených postupů a řešení;
b)
podporovat další rozvoj, provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, zejména uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění akčních rámců stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na přírodu a biologickou rozmanitost v Unii a mimo ni.
Článek 12
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí pro prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“ jsou zejména tyto:
a)
prosazovat zvyšování informovanosti o záležitostech životního prostředí, včetně získávání veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji a nové způsoby udržitelné spotřeby;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti životního prostředí a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti životního prostředí, například rozvíjením platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
KAPITOLA 2
Podprogram pro oblast klimatu
Článek 13
Prioritní oblasti podprogramu pro oblast klimatu
Podprogram pro oblast klimatu má tři prioritní oblasti:
a)
zmírňování změny klimatu;
b)
přizpůsobování se změně klimatu;
c)
správa a informace v oblasti klimatu.
Článek 14
Specifické cíle prioritní oblasti „zmírňování změny klimatu“
S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování změny klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni;
d)
přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování změny klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 15
Specifické cíle prioritní oblasti „přizpůsobování se změně klimatu“
S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, včetně případných ekosystémových přístupů;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, případně přednostně akcí a opatření uplatňujících ekosystémový přístup, a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování se změně klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni, případně přednostně ekosystémových přístupů;
d)
přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování se změně klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 16
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“ jsou zejména:
a)
podporovat zvyšování informovanosti o klimatických záležitostech, včetně vytváření veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti klimatu, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti klimatu a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti klimatu, například rozvojem platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti klimatu a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti klimatu širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
HLAVA III
SPOLEČNÁ PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Financování
Článek 17
Druhy financování
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty;
b)
veřejné zakázky;
c)
příspěvky do finančních nástrojů v souladu s ustanoveními o finančních nástrojích podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména článků 139 a 140 tohoto nařízení, a v souladu s provozně zaměřenými požadavky stanovenými v příslušných aktech Unie;
d)
veškeré ostatní zásahy, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
2. Komise provádí toto nařízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Financování podle tohoto nařízení, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být prováděno v souladu s příslušnými pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
4. Nejméně 81 % rozpočtových prostředků pro program LIFE musí být přiděleno na projekty podporované formou grantů na akce, nebo případně s vyžitím finančních nástrojů uvedených v odst. 1 písm. c).
Komise může tyto finanční nástroje začlenit do víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24, pokud splňují podmínku hodnocení ex ante podle čl. 140 odst. 2 písm. f) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Na integrované projekty může být přiděleno nejvýše 30 % rozpočtových prostředků pro granty na akce v souladu s článkem 4. Tento maximální podíl bude přezkoumán v rámci hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a), které bude případně provázeno legislativním návrhem.
Článek 18
Projekty
Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:
a)
pilotní projekty;
b)
demonstrační projekty;
c)
projekty využívající osvědčené postupy;
d)
integrované projekty;
e)
projekty technické pomoci;
f)
projekty budování kapacit,
g)
přípravné projekty;
h)
informační projekty, projekty zaměřené na zvyšování informovanosti a projekty zaměřené na šíření osvědčených postupů;
i)
veškeré ostatní projekty, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 19
Kritéria způsobilosti a přidělení a výběr projektů
1. Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat kritéria způsobilosti vycházející z definic stanovených v článku 2 a následující kritéria přidělení:
a)
je v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z obecných cílů programu LIFE stanovených v článku 3 a specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 9, tematických priorit uvedených v příloze III nebo specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 13;
b)
zajišťuje nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné a
c)
jejich provádění je řádně naplánováno.
2. Projekty mohou být přiděleny, pouze pokud splňují minimální požadavky kvality podle příslušných ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Projekty financované z programu LIFE v některé z prioritních oblastí nesmějí ohrožovat cíle v oblasti životního prostředí nebo klimatu v jiné prioritní a oblasti, a je-li to možné, musí podporovat spolupůsobení mezi různými cíli a zelené veřejné zakázky.
4. Komise zajistí zeměpisnou rovnováhu mezi integrovanými projekty orientačním přidělením alespoň tří integrovaných projektů, z nichž alespoň jeden patří do podprogramu pro životní prostředí a alespoň jeden do podprogramu pro oblast klimatu, každému členskému státu v průběhu programovacího období programu LIFE stanoveného v článku 1.
Integrované projekty se rozdělují s cílem splnit cíle stanovené v souladu s čl. 24 odst. 2 písm. c) v každé z oblastí uvedených v čl. 2 písm. d).
S cílem posoudit soulad s ustanovením o uvolnění unijních, vnitrostátních nebo soukromých finančních prostředků uvedených v čl. 2 písm. d) musí být k návrhům integrovaných projektů přiložen:
a)
v první fázi postupu podávání žádostí: finanční plán a
b)
ve druhé fázi postupu podávání žádostí: alespoň jedno prohlášení o záměru, v němž je uveden rozsah, v jakém budou další příslušné unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje uvolněny, s upřesněním finančních zdrojů.
5. Komise zajistí v průběhu prvního víceletého pracovního programu zeměpisnou rovnováhu mezi jinými než integrovanými projekty předloženými v rámci podprogramu pro životní prostředí tím, že úměrně rozdělí finanční prostředky členským státům podle orientačních částek přidělených jednotlivým státům určených v souladu s kritérii stanovenými v příloze I. Pokud se orientační národní příděly neuplatní, projekty musí být vybírány výhradně na základě kvality.
6. Pokud je úhrn společného financování, které je nezbytné pro financování jiných než integrovaných projektů předložených určitým členským státem a uvedených na seznamu sestaveném Komisí na konci postupu výběru, nižší než je orientační částka přidělená tomuto členskému státu, použije Komise, jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, zůstatek tohoto vnitrostátního přidělení ke spolufinancování těch projektů předložených dalšími členskými státy, s výjimkou zámořských zemí a území, které představují největší příspěvek k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3.
Při předložení seznamu projektů pro společné financování Komise informuje Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu o tom, jak zohlednila kritéria přidělení prostředků stanovená v souladu s odstavci 4 a 5.
7. Komise zohlední zejména nadnárodní projekty, pokud je nadnárodní spolupráce nezbytná k zajištění ochrany životního prostředí a cílů v oblasti klimatu, a usiluje o splnění požadavku, aby nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty bylo přiděleno nadnárodním projektům. Komise zváží přidělení financování nadnárodním projektům i v případech, kdy byla přidělená orientační částka v jednom nebo více členských státech účastnících se těchto nadnárodních projektů překročena.
8. V průběhu prvního víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 1 000 000 EUR, pokud splňuje jedno z následujících kritérií:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2010, 2011 a 2012 podle článku 6 nařízení (ES) č. 614/2007 členským státem je nižší než 70 %;
b)
HDP členského státu na obyvatele byl v roce 2012 nižší než 90 % průměru Unie; nebo
c)
členský stát přistoupil k EU po 1. lednu 2013.
V průběhu druhého víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 750 000 EUR, pokud splňuje následující kritéria:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2014, 2015 a 2016 uvedeného v odstavci 5 je nižší než 70 %; a
b)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky členským státem pro roky 2014, 2015 a 2016 vzrostla ve srovnání s průměrnou mírou čerpání pro roky 2010, 2011 a 2012.
Aby byl členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, musí se zavázat, že zachová zdroje určené pro program LIFE, včetně např. počtu zaměstnanců, na úrovni, která není nižší než v roce 2012, po dobu trvání příslušného víceletého pracovního programu. Tento závazek se stanoví v plánu budování kapacit uvedeném v odstavci 9.
Odchylně od ustanovení o způsobilosti obsažených v prvním a druhém pododstavci a pro celou dobu trvání programu LIFE není členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, pokud jeho HDP na obyvatele v roce 2012 přesahoval 105 % průměru Unie. Financování projektů budování kapacit se omezí na jeden projekt na členský stát v jednom víceletém pracovním programu.
9. Komise stanoví zrychlený postup přidělování pro všechny projekty budování kapacit. Žádosti týkající se těchto projektů budování kapacit mohou být podávány od 23. prosince 2013 Musí vycházet z plánu budování kapacit schváleného členským státem a Komisí, v němž jsou uvedeny zásahy, které mají být financovány z programu LIFE s cílem rozvíjet schopnost členského státu podávat úspěšně žádosti o financování pro projekty v podprogramu pro životní prostřední a podprogramu pro oblast klimatu. Tato opatření mohou zahrnovat mimo jiné:
a)
nábor nových zaměstnanců a školení pro vnitrostátní nebo regionální kontaktní místa programu LIFE;
b)
usnadňování výměny zkušeností a osvědčených postupů a podporu šíření a využívání výsledků projektů v rámci programu LIFE;
c)
přístupy „školení školitelů“;
d)
programy vysílání a výměny mezi veřejnými orgány v členských státech, zejména výměnné aktivity vysoké kvality.
Zásahy v rámci plánu budování kapacit mohou zahrnovat získávání odborníků k ad hoc řešení nedostatku technických kapacit a kapacit pro zpracování, ale nesmějí zahrnovat získávání odborníků, jejichž primární funkcí je vypracovávání návrhů pro předkládání v rámci každoroční výzvy k předkládání návrhů.
V plánu budování kapacit se rovněž uvedou odhadované náklady těchto zásahů.
Článek 20
Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty
1. Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 může dosahovat:
a)
po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu až 60 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
b)
po dobu trvání druhého víceletého pracovního programu až 55 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
c)
po celou dobu trvání programu LIFE:
i)
až 60 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. d), e) a g);
ii)
pokud je splněn bod iii), až 60 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí;
iii)
až 75 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů podle směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany;
iv)
až 100 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. f).
2. Podmínky pro způsobilost nákladů jsou stanoveny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto náklady zahrnují náklady na DPH a na zaměstnance.
Komise předloží v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE přehled úhrad DPH, o které v jednotlivých členských státech požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
3. Náklady na nákup pozemků se považují za způsobilé pro financování projektů uvedených v článku 18 z prostředků Unie za předpokladu, že:
a)
nákup přispěje ke zlepšení, k udržení a k obnově celistvosti sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, včetně lepšího propojení vytvořením koridorů nebo spojovacích ostrůvků nebo jiných prvků zelené infrastruktury;
b)
nákup pozemku je jedinou nebo nákladově nejefektivnější možností, jak dosáhnout požadovaného ochranného výsledku;
c)
koupený pozemek je dlouhodobě vyhrazen pro způsoby užití, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 11, 14 nebo 15, a
d)
dotyčné členské státy převodem nebo jiným způsobem zajistí dlouhodobé postoupení tohoto pozemku pro účely ochrany přírody.
Článek 21
Granty na provozní náklady
1. Granty na provozní náklady poskytují podporu na určité provozní a administrativní náklady neziskových subjektů, které sledují cíl, který je v obecném zájmu Unie, jsou činné zejména v oblasti životního prostředí nebo klimatu a podílejí se na rozvoji, provádění a kontrole dodržování politiky a právních předpisů Unie.
2. Maximální míra spolufinancování grantů na provozní náklady uvedených v odstavci 1 z prostředků Unie činí 70 % způsobilých nákladů.
Článek 22
Ostatní druhy činností
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje zahájení, provádění a začleňování politik a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat:
a)
informační a komunikační činnosti včetně kampaní na zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž společnou komunikaci o politických prioritách Unie, jakož i o stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu;
b)
studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů;
c)
přípravu, provádění, sledování, kontrolu a hodnocení projektů, politik, programů a právních předpisů;
d)
semináře, konference a setkání;
e)
vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů;
f)
veškeré ostatní činnosti, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 23
Příjemci
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány veřejné a soukromé subjekty.
Aby se zajistila viditelnost programu LIFE, propagují příjemci program LIFE a výsledky svých projektů, přičemž vždy uvedou podporu získanou od Unie. Logo programu LIFE zobrazené v příloze II se použije pro všechny komunikační činnosti a uvede se na informačních tabulích na strategických místech viditelných pro veřejnost. Veškeré zboží dlouhodobé spotřeby pořízené v rámci programu LIFE nese logo programu LIFE, nestanoví-li Komise jinak.
KAPITOLA 2
Prováděcí opatření
Článek 24
Víceleté pracovní programy
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijímá víceleté pracovní programy pro program LIFE. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Doba trvání prvního víceletého pracovního programu je čtyři roky a doba trvání druhého víceletého pracovního programu je tři roky.
2. Každý víceletý pracovní program stanoví v souladu s obecnými cíli stanovenými v článku 3:
a)
rozdělení prostředků v rámci každého podprogramu mezi jednotlivé prioritní oblasti a mezi jednotlivé typy financování podle čl. 9 odst. 3 a čl. 17 odst. 4 a 5. Neprovede se žádné další předběžné rozdělení prostředků na projekty financované formou grantů na akce mezi jednotlivé prioritní oblasti nebo v rámci těchto oblastí s výjimkou projektů technické pomoci a projektů budování kapacit;
b)
témata projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III projektů, které mají být financovány po dobu trvání víceletého pracovního programu;
c)
kvalitativní a kvantitativní výsledky, ukazatele a cíle pro každou prioritní oblast a druh projektů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu v souladu s ukazateli výkonnosti podle čl. 3 odst. 3 a specifickými cíli každé prioritní oblasti uvedenými v článcích 10, 11, 12, 14, 15 a 16;
d)
odbornou metodiku pro postup výběru projektů a kritéria výběru a přidělení grantů v souladu s články 2 a 19 tohoto nařízení a příslušnými ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu.
3. V rámci víceletých pracovních programů Komise zveřejní každoročně výzvy k předkládání návrhů pro prioritní oblasti uvedené v čl. 9 odst. 1 a v článku 13. Komise zajistí, aby nevyužité finanční prostředky z určité výzvy k předkládání návrhů byly přerozděleny mezi různé druhy projektů uvedené v článku 18.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů provede revizi víceletého pracovního programu nejpozději při hodnocení programu LIFE v polovině období. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Článek 25
Způsoby provádění
Komise provádí činnosti k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení podle způsobů provádění stanovených v článku 58 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména přímého nebo nepřímého řízení Komisí na centrální úrovni nebo společného řízení s mezinárodními organizacemi.
Článek 26
Správní a technická pomoc
Finanční prostředky vyčleněné na program LIFE mohou zahrnovat také nezbytné výdaje související s činnostmi v oblasti přípravy, sledování, kontroly, auditu, komunikace a hodnocení, jež jsou přímo potřebné pro řízení programu LIFE a dosažení jeho obecných cílů stanovených v článku 3.
Komise pravidelně a ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE pořádá semináře a setkání, zveřejňuje seznamy projektů financovaných v rámci programu LIFE nebo podniká jiné činnosti k usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů ke všem projektům, šíření a předávání výsledků projektu v celé Unii. Za tímto účelem Komise provádí činnosti, jejichž cílem je šíření výsledků projektu mezi příjemce prostředků z programu LIFE a další strany, případně se zvláštním zaměřením na členské státy s nízkým využíváním finančních prostředků programu LIFE, a usnadňuje komunikaci a spolupráci mezi ukončenými nebo pokračujícími projekty a příjemci v rámci nových projektů, žadateli nebo zúčastněnými subjekty ve stejné oblasti.
Komise rovněž pořádá alespoň jednou za dva roky specifické semináře, setkání nebo případně jiné typy činností s cílem usnadnit výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů při navrhování, přípravě a provádění integrovaných projektů, jakož i hodnocení účinnosti pomoci poskytované formou projektů technické pomoci. Do těchto činností zapojí vnitrostátní nebo regionální správní orgány, které spravují jiné finanční prostředky Unie, a další relevantní zúčastněné subjekty.
Článek 27
Sledování a hodnocení
1. Komise pravidelně sleduje provádění programu LIFE (a jeho podprogramů), včetně výše výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, a podává o něm zprávu. Hodnotí také spolupůsobení mezi programem LIFE a ostatními doplňkovými programy, a zejména mezi jeho podprogramy. Komise vypočte orientační částky přidělené jednotlivým státům v souladu s kritérii stanovenými v příloze I pro dobu trvání druhého víceletého programu, a to výlučně pro účely porovnání výkonnosti členských států.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů tyto zprávy:
a)
do 30. června 2017 externí a nezávislou hodnotící zprávu programu LIFE (a jeho podprogramů) v polovině období za účelem přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření, jež zahrne mimo jiné kvalitativní a kvantitativní aspekty jeho provádění, výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, dosaženou míru spolupůsobení mezi cíli, jeho doplňkovost s ostatními relevantními programy Unie, plnění cílů u všech opatření (pokud možno na úrovni výsledků a dopadů), účinnost využívání prostředků a unijní přidanou hodnotu programu. Hodnotící zpráva v polovině období bude rovněž obsahovat kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu LIFE ke stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES. Hodnocení se dále zaměří na prostor pro zjednodušení, na jeho vnitřní a vnější soudržnost, na to, zda jsou všechny cíle programu nadále relevantní, a na to, jak daná opatření v rámci programu LIFE přispívají k dosažení cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a k udržitelnému rozvoji. Zohlední výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu programu LIFE+. Hodnotící zpráva v polovině období je doplněna připomínkami Komise včetně jejího vyjádření ke způsobu, jakým mají být zjištění hodnocení v polovině období zohledněna při provádění programu LIFE, a zejména v jakém rozsahu je třeba změnit tematické priority stanovené v příloze III.
Hodnotící zpráva v polovině období musí obsahovat důkladné posouzení rozsahu a kvality poptávky, plánování a provádění integrovaných projektů nebo k ní takové hodnocení musí být přiloženo. Zvláštní důraz se klade na dosažený nebo očekávaný úspěch integrovaných projektů při mobilizaci jiných prostředků Unie, zejména s ohledem na výhody plynoucí z posílené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie, na rozsah, v jakém jsou zapojeny zúčastněné subjekty, a na rozsah, v jakém integrované projekty zahrnují nebo mají zahrnovat předchozí projekty v rámci programu LIFE+.
b)
do 31. prosince 2023 externí nezávislou hodnotící zprávu ex post o provádění a výsledcích programu LIFE (a jeho podprogramů), jež zahrne i výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti a hodnocení, do jaké míry program LIFE jako celek a každý z jeho podprogramů dosáhly stanovených cílů, jaké míry spolupůsobení mezi různými cíli bylo dosaženo a jakým způsobem se program LIFE podílel na plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020. Hodnotící zpráva ex post rovněž uvede, do jaké míry se podařilo začlenit cíle v oblasti životního prostředí a klimatu do dalších politik Unie, a v co největší míře posoudit, jakého hospodářského prospěchu bylo dosaženo pomocí programu LIFE a jaký dopad a přínos měl program pro zapojené komunity.
3. Výsledky hodnocení provedených na základě tohoto článku Komise zpřístupní veřejnosti.
Článek 28
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu LIFE obdrželi prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (25) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
3. Příjemci finanční pomoci Unie v souvislosti s každým projektem uchovávají pro využití Komisí po dobu pěti let od poslední platby veškeré podklady týkající se výdajů na tento projekt.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 je Komisi svěřena na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 a čl. 9 odst. 2 a 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 31
Zrušení
Nařízení (ES) č. 614/2007 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 32
Přechodná opatření
1. Aniž je dotčen čl. 31 první pododstavec, opatření zahájená před 1. lednem 2014 na základě nařízení (ES) č. 614/2007 se uvedeným nařízením řídí i nadále až do svého ukončení a musí splňovat technická ustanovení, která jsou v něm vymezena. Výbor uvedený v čl. 30 odst. 1 tohoto nařízení nahrazuje výbor uvedený v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 614/2007 od 23. prosince 2013
2. Finanční prostředky přidělené na program LIFE mohou zahrnovat také výdaje na technickou a správní pomoc, a to včetně výdajů na povinné sledování, komunikaci a hodnocení vyžadované nařízením (ES) č. 614/2007 po skončení jeho platnosti, aby byl zajištěn přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE.
3. Částky potřebné v rámci finančního krytí na opatření v oblasti sledování, komunikace a auditu v období po 31. prosinci 2020 se považují za potvrzené, pouze jsou-li v souladu s finančním rámcem platným ode dne 1. ledna 2021.
4. Prostředky spojené s účelově vázanými příjmy, které pocházejí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek podle nařízení (ES) č. 614/2007, se použijí v souladu s článkem 21 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k financování programu LIFE.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1293/2013
av den 11 december 2013
om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och
av följande skäl:
(1)
Unionens politik och lagstiftning på miljö- och klimatområdet har lett till märkbara förbättringar av miljösituationen. Stora utmaningar kvarstår emellertid på miljö- och klimatområdet, och om inget görs kommer detta att få betydande följder för unionen.
(2)
Åtgärder för att hantera dessa miljö- och klimatmässiga utmaningar bör, på grund av deras omfattning och komplexitet, huvudsakligen finansieras genom unionens stora finansieringsprogram. I sitt meddelande av den 29 juni 2011 med titeln En budget för Europa 2020, där kommissionen erkänner den utmaning som klimatförändringen utgör, tillkännagav kommissionen att den har för avsikt att öka den klimatrelaterade andelen av unionens budget till minst 20 % med bidrag från olika politikområden. Denna förordning bör bidra till att uppnå detta mål.
(3)
Unionens finansieringsprogram kan inte uppfylla alla specifika behov rörande miljö och klimatpolitik. För miljön och klimatpolitik krävs specifika strategier för att hantera en ojämn integrering av de politiska målen i medlemsstaternas praxis, ett ojämnt och otillräckligt genomförande av lagstiftningen i medlemsstaterna samt otillfredsställande spridning av information om, och främjande av, politiska mål. Det är lämpligt att följa upp programmet som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 614/2007 (4) och att anta en ny förordning. Genom den här förordningen bör det därför fastställas ett särskilt finansieringsprogram för miljö och klimatpolitik (nedan kallat Life-programmet). För att unionens finansiering ska få största möjliga effekt bör man sträva efter synergi- och kompletteringseffekter mellan Life-programmet och andra av unionens finansieringsprogram.
(4)
De miljömässiga tillgångarna är ojämnt fördelade inom unionen, men de har fördelar som berör hela unionen. Unionens skyldighet att bevara dessa tillgångar kräver en konsekvent tillämpning av principerna om solidaritet och delat ansvar, och detta förutsätter att vissa av unionens miljö- och klimatproblem åtgärdas bättre på regional eller lokal nivå. Sedan 1992 har Life-programmen spelat en väsentlig roll för en bättre solidaritet och delat ansvar för att bevara unionens gemensamma miljö- och klimattillgångar. Life-programmet bör fortsätta att spela den rollen.
(5)
Med tanke på Life-programmets egenskaper och storlek kan det inte lösa alla miljö- och klimatproblem. Syftet bör snarare vara att fungera som en katalysator för förändringar i utvecklingen och genomförandet av politiken genom att tillhandahålla och sprida lösningar och bästa praxis för att nå miljö- och klimatmålen och genom att främja innovativ miljö- och klimatförändringsteknik. I den strävan bör Life-programmet stödja genomförandet av det allmänna miljöhandlingsprogrammet för unionen till 2020 Att leva gott inom planetens gränser, inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut (5) (nedan kallat sjunde miljöhandlingsprogrammet).
(6)
I denna förordning fastställs, för Life-programmets hela löptid, en finansieringsram på totalt 3 456 655 miljoner EUR i löpande priser, vilket motsvarar 0,318 % av det totala beloppet för åtagandebemyndiganden i enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311 /2013 (6), som utgör det särskilda referensbeloppet för Europaparlamentet och rådet inom ramen för det årliga budgetförfarandet enligt punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (7).
(7)
I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997 och Europeiska rådet i Thessaloniki i juni 2003 bör kandidatländerna och länderna på västra Balkan som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen samt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken vara berättigade att delta i unionsprogram i enlighet med de villkor som fastställs i relevanta bilaterala eller multilaterala avtal som ingåtts med dessa länder.
(8)
I enlighet med rådets beslut 2001/822/EG (8) (ULT-beslutet) kan enskilda personer från utomeuropeiska länder och territorier, och, i tillämpliga fall, relevanta offentliga och/eller privata organ och institutioner i utomeuropeiska länder och territorier, ta del av unionsprogram, under förutsättning att de följer regler och mål för programmen och de villkor som gäller för den medlemsstat som det utomeuropeiska landet eller territoriet tillhör.
(9)
Om miljö- och klimatpolitiska investeringar inom unionen ska vara effektiva måste vissa verksamheter genomföras utanför dess gränser. Investeringarna kan inte alltid finansieras inom ramen för unionens finansiella instrument för yttre åtgärder. Insatser i länder som inte direkt deltar i Life-programmet och deltagande av juridiska personer baserade i dessa länder i verksamhet som finansieras via Life-programmet bör undantagsvis vara möjliga, förutsatt att specifika villkor som anges i denna förordning uppfylls.
(10)
Denna förordning bör också tillhandahålla en ram för samarbete med och för att ge stöd till berörda internationella organisationer, i syfte att tillgodose miljö- och klimatpolitiska behov som inte omfattas av de finansiella instrumenten för yttre åtgärder, exempelvis vissa studier.
(11)
Miljö- och klimatkrav bör integreras i unionens politik och verksamhet. Life-programmet bör därför komplettera andra av unionens finansieringsprogram, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden (9), Europeiska socialfonden (10), Sammanhållningsfonden (11), Europeiska garantifonden för jordbruket (12) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (13), Europeiska havs- och fiskerifonden och Horisont 2020-ramprogrammet för forskning och innovation (14) (nedan kallat Horisont 2020).
Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa sådan komplementaritet på alla nivåer. På unionsnivå ska komplementariteten säkerställas genom att man upprättar ett strukturerat samarbete mellan Life-programmet och unionens finansieringsprogram med delad förvaltning inom den gemensamma strategiska ramen, inrättad genom Europaparlamentetsoch rådets förordning (EU) nr /2013 (15) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), i synnerhet för att främja finansiering av verksamheter som kompletterar integrerade projekt eller för att stödja användningen av lösningar, metoder och strategier som utarbetats inom ramen för Life-programmet. Life-programmet bör också uppmuntra införandet av miljö- och klimatrelaterade forsknings- och innovationsresultat från Horisont 2020. I detta sammanhang bör det erbjuda möjligheter till medfinansiering av projekt med tydliga fördelar på miljö- och klimatområdet för att skapa synergier mellan Life-programmet och Horisont 2020. Samordning krävs för att förebygga dubbelfinansiering. Kommissionen bör vidta åtgärder för att förhindra överlappningar och ytterligare administrativa bördor för stödmottagande projekt som härrör från rapporteringskrav från olika finansiella instrument. För att säkerställa tydlighet och praktisk genomförbarhet för de integrerade projekten inom ramen för Life-programmet bör eventuella arrangemang för samarbete upprättas på ett tidigt stadium. Medlemsstaterna bör tänka på att ta upp sådana arrangemang i sina partnerskapsavtal så att fördelarna med de integrerade projekten kan beaktas under utarbetandet av operativa program eller program för landsbygdsutveckling.
(12)
Att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald och förbättra resurseffektiviteten samt att ta itu med miljö- och hälsorelaterade problem är fortfarande nyckelfrågor för unionen. Dessa frågor kräver ökade insatser på unionsnivå för att erbjuda lösningar och bästa praxis som kan bidra till att uppnå målen i kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallat Europa 2020-strategin). Dessutom är förbättrad styrning, särskilt genom åtgärder för ökad medvetenhet och medverkan av aktörer, avgörande för att nå miljömålen. Därför bör delprogrammet Miljö ha tre prioriterade åtgärdsområden: Miljö- och resurseffektivitet, Natur och biologisk mångfald samt Miljöstyrning och miljöinformation. Projekt som finansieras via Life-programmet bör kunna bidra till att nå de specifika målen för mer än ett av de prioriterade områdena, och fler än en medlemsstat bör kunna delta i projekten.
(13)
I kommissionens meddelande av den 20 september 2011 med titeln Färdplan för ett resurseffektivt Europa föreslås milstolpar och åtgärder som krävs för att leda in unionen på vägen till en resurseffektiv och hållbar tillväxt. Därför bör det prioriterade området Miljö och resurseffektivitet stödja de offentliga och privata sektorernas effektiva genomförande av unionens miljöpolitik, särskilt i de miljösektorer som omfattas av färdplanen för ett resurseffektivt Europa, genom att underlätta utveckling och spridning av nya lösningar och bästa praxis. I detta sammanhang bör kommissionen säkerställa samstämmighet och undvika överlappning med Horisont 2020.
(14)
Kommissionens meddelande av den 3 maj 2011 med titeln Vår livförsäkring, vårt naturkapital - en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (nedan kallat unionens strategi för biologisk mångfald fram till 2020) anges mål för att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald. Dessa mål är bland annat ett fullständigt genomförande av rådets direktiv 92/43/EEG (16) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (17), samt bevarande och återställande av ekosystem och ekosystemtjänster. Life-programmet bör bidra till att uppnå dessa mål. Därför bör det prioriterade området Natur och Biologisk mångfald inriktas på genomförande och förvaltning av det Natura 2000-nätverk som inrättats genom direktiv 92/43/EEG, särskilt när det gäller den prioriterade plan som utarbetats på grundval av artikel 8 i det direktivet, på utarbetande och spridning av bästa praxis när det gäller biologisk mångfald och direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG samt på de bredare utmaningarna för den biologiska mångfalden som anges i unionens strategi för biologisk mångfald fram till 2020.
(15)
Life-programmets bidrag till Natura 2000-nätverkets årliga finansieringsbehov bör ses mot bakgrund av de utgifter för biologisk mångfald som säkras av unionens andra fonder. Särskilt vikt bör läggas vid integrerade projekt inom ramen för Life-programmet som en samordnad finansieringsmekanism för Natura 2000-nätverket, med tanke på deras potential att dra till sig medel och att andra unionsmedel i större utsträckning kan användas för Natur och biologisk mångfald.
(16)
Skogarna spelar en viktig roll för miljö och klimat, exempelvis när det gäller biologisk mångfald, vatten, mark, samt anpassning till och begränsning av klimatförändringar. Skogar och mark hjälper till att reglera klimatet genom att ta upp koldioxid (CO2) från atmosfären och lagra stora mängder kol. För att optimera den rollen krävs relevanta och kompatibla uppgifter och information. Denna förordning bör därför också utgöra en ram för att stödja samverkan mellan miljö- och klimatinsatser när det gäller skogar och mark inbegripet övervakningen av dessa insatser. Andra områden för ökade synergier är vattenbrist och torka samt hanteringen av översvämningsrisker.
(17)
För att optimera användningen av resurserna i Life-programmen bör synergier uppmuntras mellan åtgärder under delprogrammet Miljö, framför allt för att skydda den biologiska mångfalden, och åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar under delprogrammet Klimatpolitik.
(18)
I kommissionens meddelande av den 15 december 2011 med titeln Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (nedan kallad färdplan 2050) fastställs det att testning av nya strategier för att begränsa klimatförändring fortsättningsvis skulle ha en central betydelse för övergången till ett koldioxidsnålt samhälle. Klimatanpassning, som en övergripande unionsprioritet, behöver också säkerställas. Dessutom är främjande av styrning och åtgärder för ökad medvetenhet avgörande för att ge konstruktiva resultat och säkerställa att de berörda parterna medverkar. Därför bör delprogrammet Klimatpolitik ge stöd för insatser som bidrar till tre prioriterade områden: Begränsning av klimatförändringar, Klimatanpassning samt Klimatstyrning och klimatinformation. Projekt som finansieras via Life-programmet bör kunna bidra till att uppnå de specifika målen för mer än ett av de prioriterade områdena, och fler än en medlemsstat bör kunna delta i projekten.
(19)
Det prioriterade området Begränsning av klimatförändringar bör bidra till utarbetandet och genomförandet av unionens klimatrelaterade politik och lagstiftning, särskilt när det gäller övervakning och rapportering av växthusgaser, politik för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, bevarande av naturliga kolsänkor, system för handel med utsläppsrätter, medlemsstaternas insatser för att minska utsläppen av växthusgaser, avskiljning och lagring av koldioxid, förnybar energi, energieffektivitet, transport och bränslen, skydd av ozonskiktet och fluorerade gaser. Genomförande av infrastrukturprojekt för avskiljning och lagring av koldioxid anses ligga utanför Life-programmets räckvidd och kommer därför inte att stödjas.
(20)
De första följderna av klimatförändringen kan redan ses i Europa och världen över, exempelvis i form av extrema väderförhållanden som leder till översvämningar och torka samt stigande temperaturer och havsnivåer. Det prioriterade området Klimatanpassning bör hjälpa populationer, ekonomiska sektorer och regioner att anpassa sig till dessa följder genom specifika åtgärder och strategier för anpassning för att säkerställa en mer motståndskraftig union. Åtgärder på detta område bör komplettera åtgärder som är berättigade till finansiering inom ramen för det finansiella instrumentet för civilskydd som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr /2013/EU (18). Genomförande av stor infrastruktur anses ligga utanför Life-programmets räckvidd och kommer därför inte att stödjas.
(21)
Ett fullständigt genomförande av politiken och lagstiftningen på miljö- och klimatområdet hänger samman med uppnåendet av bättre styrning, större medverkan av berörda parter och informationsspridning. Därför bör de prioriterade områdena Klimatstyrning och klimatinformation i båda delprogrammen ge stöd till utarbetandet av samarbetsplattformar och utbyte av bästa praxis för mer effektiv efterlevnad och verkställighet, inbegripet utbildning för domare och åklagare, samt generera stöd från allmänheten och de berörda parterna för unionens politiska beslut på miljö- och klimatområdena. De bör särskilt leda till förbättringar vad gäller kunskapsspridning, utbyte av bästa praxis och genomförandet av unionslagstiftningen, ökad medvetenhet, allmänhetens deltagande, tillgång till information och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.
(22)
Inom ramen för denna förordning bör stöd ges i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (19). Projekt som finansieras inom Life-programmet bör uppfylla kriterier för stödberättigande och tilldelningskriterier för att säkerställa bästa möjliga användning av unionens medel samt ett mervärde för unionen. När kommissionen utvärderar mervärdet för unionen bör den, avseende de prioriterade områdena, särskilt uppmärksamma om projekten kan reproduceras och överföras, hur hållbara deras resultat är och hur de bidrar till att uppfylla de allmänna och specifika målen för de prioriterade områdena samt de tematiska prioriteringarna som genomförs genom projektämnena. Projekt med sektorsövergripande effekter bör uppmuntras. Kommissionen bör också främja och uppmuntra användning av miljöanpassad offentlig upphandling, särskilt vid genomförande av projekt.
(23)
För att bibehålla lika villkor för alla företag som är verksamma på den inre marknaden och för att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, bör finansiering som ges inom ramen för Life-programmet i förekommande fall inriktas på marknadsmisslyckanden. Om finansieringen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör den utformas i enlighet med reglerna om statligt stöd i syfte att förhindra marknadsstörningar, exempelvis utträngning av privat finansiering, som skapar ineffektiva marknadsstrukturer eller bevarar ineffektiva företag, och får inte sättas i kraft förrän den har godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget, såvida den inte uppfyller en förordning som antagits enligt rådets förordning (EG) nr 994/98 (20).
(24)
För att förbättra genomförandet av miljö- och klimatpolitiken och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden bör Life-programmet främja projekt som stöder genomförandet av integrerade strategier för genomförande av lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet. Sådana integrerade projekt bör fungera som konkreta instrument för att införliva miljö- och klimatmål i unionens övriga politik och i unionens övergripande utgifter i enlighet med Europa 2020-strategin. De bör ge exempel på god praxis för ett effektivt och väl samordnat genomförande av unionens miljö- och klimatmål i medlemsstaterna och regionerna. För delprogrammet Miljö bör de integrerade projekten framför allt inriktas på genomförandet av unionens strategi för biologisk mångfald fram till 2020, med särskild inriktning på att effektivt förvalta och befästa de Natura 2000-nätverk som inrättats genom direktiv 92/43/EEG via genomförandet av de prioriterade planer som utarbetats på grundval av artikel 8 i det direktivet, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (21) och lagstiftningen om avfall och luft.
(25)
De integrerade projekten inriktas på fastställda teman, men bör samtidigt ha flera syften (exempelvis miljöfördelar och kapacitetsuppbyggnad) som gör det möjligt att nå resultat på andra politikområden, särskilt den marina miljön i enlighet med målen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (22). Dessa integrerade projekt kan också övervägas på andra miljöområden. För delprogrammet Klimatpolitik bör sådana projekt särskilt avse strategier och handlingsplaner för anpassning till och begränsning av klimatförändringen.
(26)
Integrerade projekt bör endast stödja ett antal specifika verksamheter och åtgärder, medan annan verksamhet som kompletterar den som ingår i projektet bör finansieras från andra av unionens finansieringsprogram, samt från nationella, regionala eller privata medel. Finansiering genom Life-programmet bör utnyttja synergier och säkerställa att unionens olika finansieringskällor är förenliga med varandra genom att ge ett strategiskt miljö- och klimatfokus, och samtidigt säkerställa att förfarandena förenklas.
(27)
Integrerade projekt är inriktade på genomförandet av unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, genom integrerade strategier, och förutsätter åtgärder i alla delar av unionen och inom alla målsektorer i denna förordning. Detta kräver en fördelning i urvalsförfarandet för den geografiska jämviktens skull och medlemsstaterna ska, vid behov med hjälp av ett projekt för tekniskt stöd inom ramen för Life, utarbeta och föreslå minst ett integrerat projekt under Life-programperioden.
(28)
Med tanke på att integrerade projekt är en ny metod bör de berörda parterna vid behov ges tekniskt stöd. Ett ansökningsförfarande i två steg bör underlätta ansökningsfasen. I det första steget bör det i en finansieringsplan anges vilka andra unionsmedel eller nationella eller privata finansieringskällor som ska mobiliseras och i vilken utsträckning. Först i ett andra steg bör avsiktsförklaringar från minst en annan finansieringskälla krävas för att säkerställa att kravet på mobilisering av ytterligare en finansieringskälla uppfylls. Den utsträckning i vilken andra unionsmedel mobiliseras bör beaktas under tilldelningsfasen.
(29)
Om integrerade projekt ska lyckas krävs ett nära samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter och icke-statliga aktörer som berörs av målen i Life-programmet. Principerna om öppenhet och offentliggörande av beslut som rör utarbetandet, genomförandet, utvärderingen och uppföljningen av projekt bör därför tillämpas.
(30)
För projekt under delprogrammet Miljö, som inte är integrerade projekt, bör medlen genom vägledande nationell tilldelning fördelas proportionellt bland alla medlemsstater under löptiden för det första fleråriga arbetsprogrammet enligt principerna om solidaritet och ansvarsfördelning.
(31)
För att bygga upp medlemsstaternas kapacitet att delta i Life-programmet bör garanterad finansiering för kapacitetsuppbyggnadsprojekt göras tillgänglig för alla medlemsstater som uppfyller relevanta krav som fastställs i denna förodning. Sådan finansiering bör göras tillgänglig på grundval av en överenskommen kapacitetsuppbyggnadsplan som skisserar de insatser och den finansiering som krävs.
(32)
Kvalitet bör vara det överordnade kriteriet vid utvärdering och tilldelning av projekt i Life-programmet. Fördelning för den geografiska jämviktens skull är vägledande och bör inte antyda garanterad finansiering eller tilldelning per medlemsstat.
(33)
Unionen är part i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad Århuskonventionen). Det arbete som utförs av icke-statliga organisationer och nätverk av ideella organisationer som eftersträvar mål av allmänt unionsintresse bör därför stödjas, eftersom det effektivt främjar Århuskonventionens mål genom att framföra farhågor och synpunkter från unionsmedborgare som en del av den politiska utvecklingen, genom att stödja genomförandet av politiken och genom att öka medvetenheten om miljö- och klimatrelaterade problem och politiska lösningar. Life-programmet bör stödja ett brett spektrum av icke-statliga organisationer samt nätverk av ideella organisationer som arbetar mot mål av allmänt unionsintresse, som främst är aktiva inom miljö- och/eller klimatpolitik, genom en konkurrensutsatt och öppen tilldelning av driftsbidrag, i syfte att hjälpa dem att effektivt bidra till unionens politik, främja och stärka genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av unionens miljö- och klimatmål samt bygga och stärka sin kapacitet att bli effektivare partner.
(34)
För att utföra sina uppgifter vid initieringen av miljö- och klimatpolitikens utarbetande och genomförande bör kommissionen använda medel från Life-programmet för att stödja initiering, genomförande och integrering av unionslagstiftningen inom miljö- och klimatpolitik, inbegripet inköp av varor och tjänster. Finansiella medel för kommunikationsverksamhet enligt denna förordning bör även omfatta en kommunikationspolicy för unionens politiska prioriteringar samt genomförande- och införlivandestatus för all viktig unionslagstiftning på miljö- och klimatområdet.
(35)
Den nuvarande klyftan på marknaden mellan efterfrågan och utbud på lån, eget kapital och riskkapital kan förväntas bestå i samband med den finansiella krisen, och det är därför lämpligt att tillåta användning av finansiella instrument för att stödja projekt med inkomstgenererande kapacitet på miljö- eller klimatområdena. Finansiella instrument med stöd från Life-programmet bör användas för att hantera specifika behov på marknaden på ett kostnadseffektivt sätt i enlighet med programmens mål, och bör inte tränga ut privat finansiering. Det bör vara möjligt att kombinera finansieringsinstrument med bidrag som finansieras genom unionens budget, inbegripet genom denna förordning.
(36)
Erfarenheter från tidigare Life-program har tydliggjort behovet av att inrikta insatserna på konkreta miljö- och klimatpolitiska prioriteringar och åtgärdsområden. De tematiska prioriteringarna bör inte vara uttömmande, utan det ska vara möjligt för sökande att lämna förslag även på andra områden, föra in nya idéer och reagera på nya utmaningar. Fleråriga arbetsprogram bör också vara flexibla för att uppnå Life-programmets mål och samtidigt ge projektämnen som genomför de tematiska prioriteringarna den nödvändiga stabiliteten så att potentiella sökande kan planera, förbereda och lägga fram förslag. Det första fleråriga arbetsprogrammet bör vara giltigt i fyra år och följas av ett andra arbetsprogram som har en löptid på tre år. Båda arbetsprogrammen bör innehålla en icke-uttömmande förteckning över projektämnen som genomför de tematiska prioriteringarna.
(37)
Erfarenheten från tidigare Life-program har visat på vikten av nationella Life-kontaktpunkter, särskilt när det gäller att tillhandahålla stöd till sökande och stödmottagare och därmed bidra till ett framgångsrikt genomförande av programmet. Systemet med nationella och regionala Life-kontaktpunkter bör därför bibehållas och, när det är möjligt, stärkas, särskilt i medlemsstater med få projekt, och samarbetet mellan kommissionen och de nationella kontaktpunkterna samt mellan nationella och regionala kontaktpunkter bör förstärkas. Erfarenheten från tidigare Life-program har också visat på vikten av en effektiv spridning av projektresultat och nätverksverksamhet för att öka hävstångseffekten för Life-programmet och dess mervärde för unionen, särskilt genom anordnande av seminarier, workshoppar och annan verksamhet som syftar till utbyte av erfarenhet, kunskaper och god praxis inom unionen. Kommissionen bör därför fortsätta att stärka sina insatser för riktad spridning, inbegripet insatser med ett särskilt fokus på integrerade projekt, särskilt i medlemsstater med få projekt, och på specifika sektorer, och att underlätta samarbetet och erfarenhetsutbytet mellan Life-stödmottagare och andra. Kommissionen bör också fortsätta att regelbundet offentliggöra förteckningar över projekt som finansierats via Life-programmet, tillsammans med en kortfattad beskrivning av de mål och resultat som nåtts och en sammanfattning av anslagna medel, med användning av lämpliga media och lämplig teknik.
(38)
I syfte att förenkla Life-programmet och minska den administrativa bördan för sökande och bidragsmottagare bör man i större utsträckning använda schablonsatser och enhetsbelopp, utan att det hindrar att moms och kostnaderna för fast anställd personal är stödberättigande i enlighet med villkoren i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Summan av de offentliga organisationernas (som samordnande stödmottagare och/eller associerade stödmottagare) bidrag till projektet bör överstiga minst 2 % av summan av lönekostnaderna för de tjänstemän som avsatts för projektet. Unionsmedel bör inte användas för att subventionera nationella budgetar för att t.ex. täcka momskostnader. Endast begränsad information finns dock tillgänglig om vilka belopp av unionsmedel som används för att täcka momskostnader. Kommissionen bör därför i halvtids- och efterhandsutvärderingen av Life-programmet tillhandahålla en översikt om återbetalning av moms per medlemsstat som stödmottagande projekt inom Life-programmet har begärt i slutbetalningsskedet.
(39)
Den maximala medfinansieringsgraden bör ligga på de nivåer som krävs för att upprätthålla en effektiv stödnivå från Life-programmet.
(40)
Life-programmet och dess delprogram bör regelbundet övervakas och utvärderas på grundval av motsvarande resultatindikatorer för att möjliggöra anpassningar, inbegripet nödvändig översyn av de tematiska prioriteringarna. När resultatindikatorer för utvärdering av program och projekt fastställs närmare, bör kommissionen understryka kvalitetskontroll på basis av resultatindikatorer och förväntade resultat och förväntad verkan. Kommissionen bör även föreslå en metod för övervakning av projektens långsiktiga framgång, särskilt på det prioriterade området Natur och biologisk mångfald. I syfte att bevisa den positiva samverkan som båda delprogrammen kan medföra för klimatpolitik och biologisk mångfald och att ge information om utgiftsnivån, bör man vid övervakningen av Life-programmet spåra utgifter för klimat och biologisk mångfald i enlighet med meddelandet En budget för Europa 2020. Spårningen bör baseras på en enkel metod genom att utgifter placeras i en av tre kategorier: Endast utgifter för klimat/biologisk mångfald (räknas som 100 %), utgifter för signifikant klimat/biologisk mångfald (räknas som 40 %), utgifter för ej klimat/biologisk mångfald (räknas som 0 %). Man bör inte utesluta användningen av mer precisa metoder vid behov.
(41)
Med tanke på den långa erfarenhet kommissionen har i fråga om att förvalta Life-programmet och Life-projekten och Life-stödmottagarnas positiva erfarenheter av de externa övervakningsgrupperna, bör kommissionen fortsätta att förvalta Life-programmet. En ändring i förvaltningsstrukturen av Life-programmet och Life-projekten bör föregås av en kostnads-nyttoanalys och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa adekvat och omfattande sakkunskap, särskilt på det prioriterade området Natur och biologisk mångfald.
(42)
Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder i hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oegentligheter, krav på återbetalning av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, eventuellt, sanktioner.
(43)
I syfte att säkerställa bästa möjliga utvärdering av användningen av unionsmedel, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på resultatindikatorer som är tillämpliga på tematiska prioriteringar för delprogram för Miljö och de prioriterade områdena för delprogrammet Klimatpolitik, ändring av de tematiska prioriteringarna i bilaga III och höjning av procentandelen av den budget som tilldelas projekt för bevarande av natur och biologik mångfald. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(44)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning i samband med antagandet av de fleråriga arbetsprogrammen bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (23).
(45)
Om kommittén för Life-programmet för miljö och klimatpolitik inte avger något yttrande om ett utkast till genomförandeakt bör kommissionen, i enlighet med andra stycket i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 182/2011 inte anta utkastet till genomförandeakt. Användningen av detta förfarande bör motiveras med bl.a. behovet av att bedöma att medel fördelas proportionellt mellan integrerade projekt, särskilt det högsta belopp som ett enskilt integrerat projekt kan få.
(46)
För att säkerställa en effektiv övergång mellan de åtgärder som antagits enligt förordning (EG) nr 614/2007 och Life-programmet är det nödvändigt att fortsätta övervaka, granska och kvalitetsbedöma den verksamhet som finansieras inom ramen för den förordningen efter att den löpt ut.
(47)
Life-programmets mervärde härrör från dess specifika tillvägagångssätt och inriktning, som gör insatserna särskilt anpassade till miljö- och klimatbehoven. Life-programmet kan bidra till ett effektivare genomförande av miljöpolitiken jämfört med en medlemsstat som agerar ensam genom att det ökar koncentration av resurser och expertis. Programmet utgör också en plattform för att utveckla och utbyta bästa praxis och kunskap, förbättra, generera och påskynda förändringar i genomförandet av unionens regelverk och bygga upp kapacitet, stödja privata aktörer, särskilt små och medelstora företag, vid testning av småskaliga tekniker och lösningaroch göra det möjligt för medlemsstater och berörda parter att lära sig av varandra. Dessutom skapar Life-programmet synergier mellan unionsmedel och nationella medel och genererar samtidigt ytterligare privata medel, vilket ökar samstämmigheten i unionens åtgärder och främjar ett mer enhetligt genomförande av unionens regelverk.
(48)
Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till genomförandet och utvecklingen av unionens politik och lagstiftning på miljö- och klimatområdena, bland annat integrering av miljö- och klimatmålen i andra politikområden och främjande av bättre styrning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av denna förordnings omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(49)
Förordning (EG) nr 614/2007 bör därför upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVDELNING I
PROGRAMMET FÖR MILJÖ OCH KLIMATPOLITIK (LIFE)
Artikel 1
Inrättande
Ett program för miljö och klimatpolitik som omfattar perioden 1 januari 2014-31 december 2020 (nedan kallat Life-programmet) inrättas härmed.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
a) pilotprojekt: projekt som gäller en teknik eller metod som inte har tillämpats eller testas tidigare eller på annan plats, som ger potentiella fördelar för miljö eller klimat jämfört med nuvarande bästa praxis, och som sedan kan tillämpas i en större skala på liknande situationer,
b) demonstrationsprojekt: projekt där man omsätter i praktiken, testar, utvärderar och sprider åtgärder, metoder eller tillvägagångssätt som är nya eller okända i projektets specifika sammanhang, som exempelvis kan vara geografiskt, ekologiskt eller socioekonomiskt, och som skulle kunna tillämpas någon annanstans under liknande omständigheter,
c) bästa praxis-projekt: projekt som på lämpligt och kostnadseffektivt sätt tillämpar de senaste teknikerna, metoderna och tillvägagångssätten med beaktande av projektets specifika sammanhang,
d) integrerade projekt: projekt med en större geografisk omfattning, särskilt regionalt, multiregionalt, nationellt eller transnationellt, med strategier eller handlingsplaner för miljö eller klimat som krävs enligt specifik unionslagstiftning om miljö eller klimat, som utvecklats enligt andra unionsakter eller som utarbetats av medlemsstaters myndigheter, främst inom områdena natur, inbegripet bl.a. förvaltningen av Natura 2000-nätverket, vatten, avfall, luft och begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, samtidigt som man säkerställer berörda parters medverkan och främjar samordningen med och mobiliseringen av minst en annan relevant nationell eller privat finansieringskälla eller unionsmedel,
e) projekt för tekniskt stöd: projekt som genom verksamhetsbidrag tillhandahåller finansiellt stöd för att hjälpa sökande att förbereda integrerade projekt och särskilt i syfte att säkerställa att dessa projekt är förenliga med de tidsmässiga, tekniska och finansiella kraven för Life-programmet och de fonder som avses i artikel 8.3,
f) projekt för kapacitetsuppbyggnad: projekt som genom verksamhetsbidrag tillhandahåller finansiellt stöd till verksamhet som krävs för medlemsstaternas kapacitetsuppbyggnad, inklusive nationella eller regionala kontaktpunkter, i syfte att göra det möjligt för medlemsstaterna att delta mer effektivt i Life-programmet,
g) förberedande projekt: projekt som i första hand fastställts av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna för att stödja specifika behov för utarbetandet och genomförandet av unionens politik och lagstiftning på klimat- eller miljöområdena,
h) projekt för information, ökad medvetenhet och kunskapsspridning: projekt som syftar till att stödja kommunikation, sprida information och öka medvetenheten på områdena för delprogrammen Miljö och Klimatpolitik.
Artikel 3
Allmänna mål och resultatindikatorer
1. Life-programmet ska särskilt ha följande allmänna mål:
a)
Att bidra till övergången till ett resurseffektivt, koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle, till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, inbegripet stöd till Natura 2000-nätverket och åtgärder för att motverka förstöringen av ekosystem.
b)
Att förbättra utarbetandet, genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av unionens politik och lagstiftning på miljö- och klimatområdena, och fungera som en katalysator för och främja integreringen av miljö- och klimatmål i unionens övriga politik och i de offentliga och privata sektorernas praxis, exempelvis genom att öka de offentliga och privata sektorernas kapacitet.
c)
Att stödja bättre miljö- och klimatstyrning på alla nivåer, inbegripet ökad medverkan från civilsamhället, icke-statliga organisationer och lokala aktörer.
d)
Att stödja genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet.
I strävan efter att nå dessa mål ska Life-programmet bidra till hållbar utveckling och uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin och unionens relevanta miljö- och klimatstrategier och planer.
2. De allmänna mål som anges i punkt 1 ska eftersträvas genom följande delprogram:
a)
Delprogrammet Miljö.
b)
Delprogrammet Klimatpolitik.
3. Genomförandet av Life-programmet ska bedömas mot särskilt följande indikatorer:
a)
Avseende det allmänna mål som avses i punkt 1 a kopplade till förbättringar av miljö och klimat. I samband med målet att bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald ska hänförbara miljöförbättringar mätas som den procentandel Natura 2000-nätverk som återställts eller underställts god förvaltning, återställda ekosystems typ och yta samt antal och typ av målhabitat och målarter som fått en bättre bevarandestatus.
b)
Avseende de allmänna mål kopplade till utarbetande och genomförande enligt som avses i punkt 1 b, antalet insatser som utarbetats eller utförts för genomförande av planer, program eller strategier på miljöområdet och enligt unionens politik och lagstiftning på miljö- och klimatområdena, och antalet insatser som lämpar sig för upprepning eller överföring.
c)
Avseende de allmänna mål kopplade till integrering som avses i punkt 1 b, antalet insatser som leder till synergier med eller som integreras i andra unionsstödprogram, eller som integreras i den offentliga eller privata sektorn.
d)
Avseende det allmänna mål som avses i punkt 1 c, antalet insatser för att säkerställa bättre styrning, spridning av information och ökad medvetenhet om miljö-och klimataspekter.
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 och närmare fastställa resultatindikatorer mot bakgrund av dessas tillämpning på de prioriterade områden och tematiska prioriteringar som avses i artikel 9 respektive bilaga III i fråga om delprogrammet Miljö, och i artikel 13 i fråga om delprogrammet Klimatpolitik.
Artikel 4
Budget
1. Finansieringsramen för genomförande av Life-programmet ska vara 3 456 655 000 EUR i löpande priser vilket motsvarar 0,318 % av det totala beloppet för åtagandebemyndiganden i enlighet med förordning (EU) nr 1311 /2013.
De årliga anslagen ska bemyndigas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för den fleråriga budgetramen.
2. Fördelningen av budgeten för delprogrammen ska vara följande:
a)
2 592 491 250 EUR av den övergripande finansieringsram som avses i punkt 1 ska fördelas till delprogrammet Miljö.
b)
864 163 750 EUR av den övergripande finansieringsram som avses i punkt 1 ska fördelas till delprogrammet Klimatpolitik.
Artikel 5
Tredjeländers deltagande i Life-programmet
Life-programmet ska vara öppet för deltagande från följande länder:
a)
De länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).
b)
Kandidatländer, potentiella kandidatländer och anslutande länder till unionen.
c)
Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.
d)
Länder som har blivit medlemmar i Europeiska miljöbyrån i enlighet med rådets förordning (EG) nr 933/1999 (24).
Deltagande ska ske i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal om de allmänna principerna för dessa tredjeländers deltagande i unionsprogram.
Artikel 6
Verksamhet utanför unionen eller i de utomeuropeiska länderna och territorierna
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 får Life-programmet finansiera verksamhet utanför unionen och i de utomeuropeiska länderna och territorierna i enlighet med beslut 2001/822/EG (ULT- beslutet) under förutsättning att denna verksamhet är nödvändig för att uppnå unionens mål på miljö- och klimatområdena och för att säkerställa att insatser som genomförs på territorierna i de medlemsstater som omfattas av fördragen är effektiva.
2. En juridisk person som är etablerad utanför unionen får delta i de projekt som avses i artikel 18, förutsatt att stödmottagaren som samordnar projektet är baserad i unionen och att den verksamhet som utförs utanför unionen uppfyller de krav som anges i punkt 1 i den här artikeln.
Artikel 7
Internationellt samarbete
Under genomförandet av Life-programmet ska samarbete med relevanta internationella organisationer, och med deras institutioner och organ vara möjligt om det krävs för att uppnå de allmänna mål som anges i artikel 3.
Artikel 8
Komplementaritet
1. Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stödet från Life-programmet är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga finansiella instrument och samtidigt säkerställa att förenklingsåtgärder genomförs.
2. Verksamhet som finansieras inom ramen för Life-programmet ska uppfylla unionslagstiftning och nationell lagstiftning, inklusive unionens regler om statligt stöd. I synnerhet ska finansiering via Life-programmet som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget anmälas av medlemsstaterna till kommissionen och får inte betalas ut förrän den har godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget, såvida den inte uppfyller en förordning som antagits enligt artiklarna 2.1 och 8 i förordning (EG) nr 994/98.
3. Kommissionen och medlemsstaterna ska, i enlighet med sina respektive ansvarsområden, säkerställa samordningen mellan Life-programmet och Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, i syfte att skapa synergier, särskilt inom ramen för integrerade projekt, och för att främja användningen av lösningar, metoder och strategier som utarbetats inom ramen för Life-programmet. Sådan samordning ska ske inom den ram som fastställs i förordningen om gemensamma bestämmelser och genom den gemensamma strategiska ramen och de mekanismer som fastställs i partnerskapsavtalet i enlighet med den förordningen.
4. Kommissionen ska även säkerställa samstämmighet och synergier samt undvika överlappning mellan Life-programmet och unionens övriga politikområden och finansiella instrument, särskilt vad gäller Horisont 2020 och de som omfattas av unionens yttre åtgärder.
AVDELNING II
DELPROGRAMMEN
KAPITEL 1
Delprogrammet Miljö
Artikel 9
Prioriterade områden för delprogrammet Miljö
1. Delprogrammet Miljö ska ha tre prioriterade områden:
a)
Miljö och resurseffektivitet.
b)
Natur och biologisk mångfald.
c)
Miljöstyrning och miljöinformation.
2. De prioriterade områden som avses i punkt 1 omfattar de tematiska prioriteringarna i bilaga III.
Kommissionen ska ges befogenhet att vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 om tillägg, strykning eller ändring av de tematiska prioriteringarna i bilaga III på grundval av följande kriterier:
a)
Prioriteringarna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.
b)
De specifika målen för varje prioriterat område som avses i artiklarna 10, 11 och 12.
c)
Erfarenheterna från genomförandet av det fleråriga arbetsprogrammet som avses i artikel 24.
d)
Erfarenheterna från genomförandet av de integrerade projekten.
e)
Prioriteringarna i den nya unionens miljölagstiftning som antagits efter den 23 december 2013.
f)
Erfarenheterna från genomförandet av unionens befintliga miljölagstiftning och miljöpolitik.
Kommissionen ska se över och vid behov revidera de tematiska prioriteringarna i bilaga III senast vid den halvtidsutvärdering av Life-programmet som avses i artikel 27.2a.
3. Minst 55 % av de budgetmedel som tilldelas projekt som får stöd genom verksamhetsbidrag inom ramen för delprogrammet Miljö ska gå till projekt som stöder bevarandet av natur och biologisk mångfald.
4. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att öka den procentandel som anges i punkt 3 i den här artikeln med högst 10 %, under förutsättning att de totala medlen, som begärts för två på varandra följande år för förslag som gäller det prioriterade området Natur och biologisk mångfald och som uppfyller minimikraven för kvalitet, överstiger med mer än 20 % motsvarande belopp som beräknats för de två föregående åren.
Artikel 10
Specifika mål för det prioriterade området Miljö och resurseffektivitet
De specifika målen för delprogrammet Miljö för det prioriterade området Miljö och resurseffektivitet ska i synnerhet vara att
a)
Utveckla, prova och demonstrera policy- eller förvaltningsstrategier, bästa praxis och lösningar, inbegripet utveckling och demonstration av innovativ teknik, på miljöproblem som lämpar sig för att upprepas, spridas eller integreras, bl.a. med hänsyn till sambandet mellan miljö och hälsa samt till stöd för politik och lagstiftning om resurseffektivitet, inbegripet färdplanen för ett resurseffektivt Europa.
b)
stödja tillämpning, utarbetande, testning och demonstration av integrerade strategier för genomförande av planer och program i enlighet med unionens miljöpolitik och miljölagstiftning, främst när det gäller vatten, avfall och luft,
c)
förbättra kunskapsbasen för utarbetande, genomförande, bedömning, övervakning och utvärdering av unionens miljöpolitik och miljölagstiftning, och för bedömning och övervakning av de faktorer, påfrestningar och reaktioner som påverkar miljön i och utanför unionen.
Artikel 11
Specifika mål för det prioriterade området Natur och biologisk mångfald
De specifika målen för delprogrammet Miljö för det prioriterade området Natur och biologisk mångfald ska i synnerhet vara att
a)
bidra till utarbetandet och genomförandet av unionens politik och lagstiftning om natur och biologisk mångfald, inklusive genomförandet av strategin för biologisk mångfald till 2020, direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG, i synnerhet genom utveckling, testning och demonstration av bästa praxis och lösningar,
b)
stödja ytterligare utarbetande, genomförande och förvaltning av de Natura 2000-nätverk som inrättas genom artikel 3 i direktiv 92/43/EEG, och särskilt tillämpningen, utarbetandet, testningen och demonstrationen av integrerade strategier för genomförandet av de prioriterade planer som utarbetats på grundval av artikel 8 i det direktivet,
c)
förbättra kunskapsbasen för utarbetande, genomförande, bedömning, övervakning och utvärdering av unionens politik och miljölagstiftning om natur och biologisk mångfald, och för bedömning och övervakning av de faktorer, påfrestningar och reaktioner som påverkar natur och biologisk mångfald i och utanför unionen.
Artikel 12
Specifika mål för det prioriterade området Miljöstyrning och miljöinformation
De specifika målen för delprogrammet Miljö för det prioriterade området Miljöstyrning och miljöinformation ska i synnerhet vara att
a)
främja ökad medvetenhet om miljöfrågor, inbegripet att få allmänheten och berörda parter att stödja unionens beslutsfattande på miljöområdet, och att främja kunskap om hållbar utveckling och nya mönster för hållbar konsumtion,
b)
stödja kommunikation, förvaltning och informationsspridning på miljöområdet, och att underlätta kunskapsutbyte om framgångsrika miljölösningar och praxis på området, bland annat genom att utveckla plattformar för samarbete mellan berörda parter samt utbildning,
c)
främja och bidra till effektivare efterlevnad och kontroll av efterlevnad av unionens miljölagstiftning, särskilt genom att främja utarbetande och spridning av bästa praxis och strategier,
d)
främja bättre miljöstyrning genom att bredda berörda parters deltagande, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.
KAPITEL 2
Delprogrammet Klimatpolitik
Artikel 13
Prioriterade områden för delprogrammet Klimatpolitik
Delprogrammet Klimatpolitik ska ha tre prioriterade områden:
a)
Begränsning av klimatförändringar.
b)
Klimatanpassning.
c)
Klimatstyrning och klimatinformation.
Artikel 14
Specifika mål för det prioriterade området Begränsning av klimatförändringar
I syfte att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser ska det prioriterade området Begränsning av klimatförändring i synnerhet ha följande specifika mål:
a)
Bidra till genomförandet och utarbetandet av unionens politik och lagstiftning om begränsning av klimatförändring, inbegripet integrering i alla politikområden, i synnerhet genom att utarbeta, testa och demonstrera politiska strategier eller förvaltningsstrategier, bästa praxis och lösningar för att begränsa klimatförändringar.
b)
Förbättra kunskapsbasen för utarbetande, bedömning, övervakning, utvärdering och genomförande av effektiva åtgärder för begränsning av klimatförändring och åtgärder och att stärka förmågan att tillämpa denna kunskap i praktiken.
c)
Underlätta utveckling och genomförande av integrerade strategier, t.ex. för strategier för begränsing av klimatförändring och handlingsplaner, på lokal, regional eller nationell nivå.
d)
Bidra till utveckling och demonstration av innovativa tekniker, system, metoder och instrument för begränsning av klimatförändring som lämpar sig för upprepning, spridning eller integrering.
Artikel 15
Specifika mål för det prioriterade området Klimatanpassning
I syfte att bidra till att stödja insatser som leder till ökad motståndskraft mot klimatförändringar ska det prioriterade området Klimatanpassning i synnerhet ha följande specifika mål:
a)
Bidra till utarbetandet och genomförandet av unionens politik om anpassning av klimatförändring, inbegripet integrering i alla politikområden, särskilt genom att utveckla, testa och demonstrera politiska strategier eller förvaltningsstrategier, bästa praxis och lösningar för klimatanpassning, inbegripet, i förekommande fall, ekosystembaserade strategier.
b)
Förbättra kunskapsbasen för utarbetande, bedömning, övervakning, utvärdering och genomförande av effektiva ekosystembaserade anpassningsåtgärder avseende klimatförändring och i förekommande fall prioritera dem som tillämpar en ekosystembaserad strategi och stärka förmågan att tillämpa denna kunskap i praktiken.
c)
Underlätta utarbetande och genomförande av ekosystembaserade integrerade strategier, t.ex. för anpassningsstrategier och handlingsplaner avseende klimatförändring, på lokal, regional eller nationell nivå och i förekommande fall prioritera ekosystembaserade strategier.
d)
Bidra till utarbetande och demonstration av innovativa tekniska lösningar, system, metoder och instrument för anpassning som lämpar sig för upprepning, spridning eller integrering.
Artikel 16
Specifika mål för det prioriterade området Klimatstyrning och klimatinformation
De specifika målen för det prioriterade området Klimatstyrning och klimatinformation ska i synnerhet vara att
a)
främja ökad medvetenhet om klimatfrågor, inbegripet att få allmänheten och berörda parter att stödja unionens beslutsfattande på klimatområdet, och att främja kunskap om hållbar utveckling,
b)
stödja kommunikation, förvaltning och informationsspridning på klimatområdet, och att underlätta kunskapsutbyte om framgångsrika klimatlösningar och praxis, bland annat genom att utveckla plattformar för samarbete mellan berörda parter samt utbildning,
c)
främja och bidra till effektivare efterlevnad och kontroll av efterlevnad av unionens klimatlagstiftning, särskilt genom att främja utarbetande och spridning av bästa praxis och strategier,
d)
främja bättre klimatstyrning genom att bredda berörda parters deltagande, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.
AVDELNING III
GEMENSAMMA TILLÄMPNINGSBESTÄMMELSER
KAPITEL 1
Finansiering
Artikel 17
Typer av finansiering
1. Unionens finansiering får ske på följande sätt:
a)
Bidrag.
b)
Avtal om offentlig upphandling.
c)
Bidrag till finansieringsinstrument i enlighet med bestämmelser om finansieringsinstrument enligt förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, särskilt artiklarna 139 och 140, och i enlighet med operativa krav som fastställs i specifika unionsakter.
d)
Andra insatser som behövs för att uppnå de allmänna målen i artikel 3.
2. Kommissionen ska genomföra denna förordning i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
3. Finansiering inom ramen för denna förordning som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget ska genomföras i överensstämmelse med unionens tillämpliga regler för statligt stöd.
4. Minst 81 % av budgetmedlen för Life-programmet ska tilldelas projekt som får stöd genom verksamhetsbidrag eller, i förekommande fall, de finansieringsinstrument som avses i punkt 1 c.
Kommissionen får inkludera dessa finansieringsinstrument som en del av det fleråriga arbetsprogramm som avses i artikel 24, och som ska underkastas en förhandsutvärdering som avses i artikel 140.2 f i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
5. Högst 30 % av budgetmedlen som går till verksamhetsbidrag i överensstämmelse med punkt 4 får tilldelas integrerade projekt. Denna högsta andel ska ses över inom ramen för den halvtidsutvärdering av Life-programmet som avses i artikel 27.2a och vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag.
Artikel 18
Projekt
Bidrag till insatser får finansiera följande projekt:
a)
Pilotprojekt.
b)
Demonstrationsprojekt.
c)
Bästa praxis-projekt.
d)
Integrerade projekt.
e)
Projekt för tekniskt stöd.
f)
Projekt för kapacitetsuppbyggnad.
g)
Förberedande projekt.
h)
Projekt för information, ökad medvetenhet och kunskapsspridning.
i)
Andra projekt som behövs för att uppnå de allmänna målen i artikel 3.
Artikel 19
Urvals- och tilldelningskriterier för projekt
1. Projekt som avses i artikel 18 ska uppfylla urvalskriterier som bygger på definitionerna i artikel 2 och följande tilldelningskriterier:
a)
Vara av unionsintresse genom att bidra väsentligt till att ett av de allmänna målen för Life-programmet som anges i artikel 3 uppnås samt de specifika målen för de prioriterade områden som anges i artikel 9, de tematiska prioriteringarna i bilaga III eller de särskilda målen för de prioriterade områden som anges i artikel 13.
b)
Säkerställa ett kostnadseffektivt tillvägagångssätt och vara tekniskt och finansiellt enhetliga.
c)
Ha ett korrekt förslag till genomförande.
2. En förutsättning för tilldelning till projekt är att projekten uppfyller minimikraven för kvalitet i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
3. Projekt som finansieras genom Life-programmet inom ett prioriterat område ska undvika att äventyra miljö- och klimatmålen inom ett annat prioriterat område och om möjligt främja synergier mellan olika mål samt främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling.
4. Kommissionen ska säkerställa geografisk jämvikt för integrerade projekt genom att som vägledning tilldela minst tre integrerade projekt till varje medlemsstat, varav minst ett integrerat projekt inom delprogrammet Miljö och minst ett integrerat projekt inom delprogrammet Klimatpolitik under den Life-programperiod som avses i artikel 1.
Integrerade projekt ska fördelas i syfte att uppfylla de mål som fastställts i enlighet med artikel 24.2 c för vart och ett av de områden som avses artikel 2 d.
För en bedömning av hur förslag till integrerade projekt uppfyller bestämmelsen om mobilisering av unionsmedel, nationella eller privata medel som avses i artikel 2 d ska förslagen åtföljas av
a)
i första skedet av ansökningsförfarandet: en finansieringsplan, och
b)
i andra skedet av ansökningsförfarandet: åtminstone en avsiktsförklaring som visar i vilken utsträckning andra relevanta unionsmedel, nationella eller privata medel som kommer att mobiliseras, med angivande av dessa finansieringskällor.
5. Kommissionen ska under löptiden för det första fleråriga arbetsprogrammet säkerställa geografisk balans för andra projekt än integrerade projekt som angetts inom delprogrammet Miljö, genom att medel fördelas proportionellt bland alla medlemsstater enligt vägledande nationella tilldelningar som fastställs i enlighet med kriterierna i bilaga I. När vägledande nationell tilldelning inte är tillämplig ska projektfördelningen enbart ske med utgångspunkt i förtjänst.
6. Om summan av den medfinansiering som är nödvändig för att finansiera andra projekt än integrerade projekt som angetts av en medlemsstat, och som finns i den förteckning som kommissionen sammanställt i slutet av urvalsförfarandet, är mindre än den vägledande tilldelningen för den medlemsstaten ska kommissionen, under förutsättning att villkoren i punkterna 1 och 2 uppfylls, använda överskottet för att medfinansiera de projekt som angetts av andra medlemsstater, utom projekt i utomeuropeiska länder och territorier, som bidrar mest till att de allmänna målen i artikel 3 uppnås.
När kommissionen lägger fram förteckningen över projekt som ska medfinansieras ska den rapportera till kommittén för Life-programmet för miljö och klimatpolitik hur tilldelningskriterierna i punkterna 4 och 5 har beaktats.
7. Kommissionen ska ta särskild hänsyn till transnationella projekt när transnationellt samarbete är av avgörande betydelse för att garantera miljöskyddet och klimatmålen, och ska sträva efter att se till att minst 15 % av budgetmedlen för projekt tilldelas transnationella projekt. Kommissionen ska överväga tilldelning av bidrag till transnationella projekt även om den vägledande nationella tilldelningen för en eller flera medlemsstater som deltar i de transnationella projekten har överskridits.
8. Under det första fleråriga arbetsprogrammet ska en medlemsstat vara stödberättigad för ett projekt för kapacitetsuppbyggnad till ett belopp av högst 1 000 000 EUR förutsatt att ett av följande kriterier uppfylls:
a)
Medlemsstatens genomsnittliga upptagningsgrad av dess vägledande nationella tilldelning för åren 2010, 2011 och 2012, som fastställs enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 614/2007 är under 70 %.
b)
Medlemsstatens BNP per invånare 2012 var lägre än 90 % av unionsgenomsnittet, eller
c)
medlemsstaten anslöt sig till unionen efter den 1 januari 2013.
Under det andra fleråriga arbetsprogrammet ska en medlemsstat vara stödberättigad för ett projekt för kapacitetsuppbyggnad till ett belopp av högst 750 000 EUR förutsatt att följande kriterier uppfylls:
a)
Medlemsstatens genomsnittliga upptagningsgrad av dess vägledande nationella tilldelning för åren 2014, 2015 och 2016 som avses i punkt 5 är under 70 %.
b)
Medlemsstatens genomsnittliga upptagningsgrad av dess vägledande nationella tilldelning för åren 2014, 2015 och 2016 har ökat jämfört med den genomsnittliga upptagningsgraden för åren 2010, 2011 och 2012.
En medlemsstat ska för att vara stödberättigad för ett kapacitetsuppbyggnadsprojekt åta sig att upprätthålla resurser för Life-programmet, inbegripet bl.a. antalet anställda, på nivåer som inte är lägre än 2012, under löptiden för det relevanta fleråriga arbetsprogrammet. Det åtagandet ska fastställas i den kapacitetsuppbyggnadsplan som anges i punkt 9.
En medlemsstat ska inte vara stödberättigad för kapacitetsuppbyggnadsprojekt om dess BNP per invånare 2012 var högre än 105 % av unionsgenomsnittet, varvid bestämmelserna i första och andra stycket om stödberättigande under hela löptiden för Life-programmet inte gäller. Medel till kapacitetsuppbyggnadsprojekt ska begränsas till ett projekt per medlemsstat per flerårigt arbetsprogram.
9. Kommissionen ska inrätta ett påskyndat tilldelningsförfarande för kapacitetsuppbyggnadsprojekt. Ansökningar om sådana kapacitetsuppbyggnadsprojekt kan lämnas in från och med den 23 december 2013 Ansökningarna ska baseras på en kapacitetsuppbyggnadsplan som medlemsstaterna och kommissionen ska komma överens om, med de insatser som ska finansieras av Life-programmet i syfte att utveckla medlemsstatens kapacitet att lämna in framgångsrika ansökningar om finansiering av projekt inom delprogrammen Miljö och Klimatpolitik. Insatserna ska omfatta minst följande:
a)
Rekrytering av ny personal och utbildning för nationella och regionala Life-kontaktpunkter.
b)
Främjande av utbyte av erfarenheter och bästa praxis samt spridning och användning av resultat av projekt inom Life-programmet.
c)
Metoder för att utbilda utbildaren.
d)
Utbytes- och stödprogram mellan myndigheter i medlemsstaterna, särskilt utbyte vad gäller mest framgångsrika metoder.
Insatserna som omfattas av kapacitetsuppbyggnadsplanen kan inkludera experter som ska ta itu med tillfälliga brister i teknik- och processkapaciteten, men inte inkludera experter vars främsta funktion är att utarbeta förslag för inlämning inom ramen för den årliga ansökningsomgången.
Kapacitetsuppbyggnadsplanen ska också innehålla kostnadsberäkningar för sådana insatser.
Artikel 20
Medfinansieringsnivåer och stödberättigande för projektkostnader
1. Den maximala medfinansieringsgraden för de projekt som avses i artikel 18 ska vara
a)
under löptiden för det första fleråriga arbetsprogrammet, upp till 60 % av stödberättigande kostnader för alla projekt, andra än de som anges i led c, som finansieras inom båda delprogrammen Miljö och Klimatpolitik,
b)
under löptiden för det andra fleråriga arbetsprogrammet, upp till 55 % av stödberättigande kostnader för alla projekt, andra än de som anges i led c, som finansieras inom båda delprogrammen Miljö och Klimatpolitik,
c)
för hela löptiden för Life-programmet
i)
upp till 60 % av stödberättigande kostnader för projekt som avses i artikel 18 d, e och g,
ii)
med förbehåll för led iii, upp till 60 % av stödberättigande kostnader för projekt som finansieras inom det prioriterade området Natur och biologisk mångfald i delprogrammet Miljö,
iii)
upp till 75 % av stödberättigande kostnader för de projekt som finansieras inom det prioriterade området Natur och biologisk mångfald i delprogrammet Miljö som rör prioriterade livsmiljöer eller arter, för genomförande av direktiv 92/43/EEG eller de fågelarter som bör prioriteras för finansiering enligt den kommitté för anpassning till vetenskaplig och teknisk utveckling som inrättats i enlighet med artikel 16 i direktiv 2009/147/EG, när det är nödvändigt för att nå bevarandemålet,
iv)
upp till 100 % av stödberättigande kostnader för projekt som avses i artikel 18 f.
2. Villkor för stödberättigande kostnader fastställs i artikel 126 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Sådana kostnader ska omfatta moms och personalkostnader.
Kommissionen ska i halvtids- och efterhandsutvärderingen av Life-programmet tillhandahålla en översikt om återbetalning av moms per medlemsstat som stödmottagande enligt Life-programmet har begärt i slutbetalningsskedet.
3. Kostnader för förvärv av mark ska anses stödberättigande för unionsfinansiering av projekt som avses i artikel 18 förutsatt att
a)
köpet kommer att bidra till att förbättra, bevara och återställa integriteten hos Natura 2000-nätverk som upprättats enligt artikel 3 i direktiv 92/43/EEG, däribland genom förbättrade möjligheter till sammankoppling genom skapande av korridorer eller förbindelsefunktioner eller genom att förbättra andra aspekter av grön infrastruktur,
b)
förvärv av mark är det enda eller det mest kostnadseffektiva sättet att uppnå det önskade bevaranderesultatet,
c)
den förvärvade marken långsiktigt reserveras för användning som är förenlig med de mål som anges i artiklarna 11, 14 eller 15, och
d)
den berörda medlemsstaten, genom överföring eller på annat sätt, säkerställer att sådan mark långsiktigt tilldelas naturbevarande ändamål.
Artikel 21
Driftsbidrag
1. Driftsbidrag ska gå till vissa drifts- och förvaltningskostnader för ideella organisationer som arbetar för mål av allmänt unionsintresse, som främst är aktiva inom miljö och/eller klimatpolitik och som deltar i utarbetande, genomförande och kontroll av efterlevnaden avseende unionens politik och lagstiftning.
2. Den högsta medfinansieringsnivån från unionen för driftsbidrag som avses i punkt 1 ska uppgå till 70 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 22
Andra typer av verksamhet
Life-programmet kan finansiera verksamhet som genomförs av kommissionen för att stödja initieringen, genomförandet och integreringen av unionens politik och lagstiftning på miljö- och klimatområdet i syfte att uppnå de allmänna målen i artikel 3. Sådan verksamhet kan innefatta följande:
a)
Information och kommunikation, däribland åtgärder för att öka medvetenheten. Ekonomiska resurser som tilldelas kommunikationsverksamhet enligt denna förordning ska också omfatta gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar samt om genomförande- och införlivandestatus för all viktig unionslagstiftning på miljö-och klimatområdet.
b)
Studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier.
c)
Förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.
d)
Workshoppar, konferenser och möten.
e)
Samarbete i nätverk och plattformar för bästa praxis.
f)
Annan verksamhet som behövs för att uppnå de allmänna mål som avses i artikel 3.
Artikel 23
Stödmottagare
Life-programmet kan finansiera offentliga och privata organ.
I syfte att säkerställa Life-programmets synlighet ska stödmottagarna ge publicitet åt Life-programmet och resultaten av deras projekt och alltid ange vilket unionsstöd som mottagits. Life-programmets logotyp som avbildas i bilaga II ska användas för all kommunikationsverksamhet och visas på anslagstavlor på strategiska platser som är synliga för allmänheten. Alla varaktiga varor som erhålls inom ramen för ett Life-program ska bära Life-programmets logotyp såvida inte kommissionen har angivit något annat.
KAPITEL 2
Genomförandeåtgärder
Artikel 24
Fleråriga arbetsprogram
1. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta fleråriga arbetsprogram för Life-programmet. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.
Löptiden för det första fleråriga arbetsprogrammet ska vara fyra år och löptiden för det andra fleråriga arbetsprogrammet ska vara tre år.
2. Varje flerårigt arbetsprogram ska i enlighet med de allmänna mål som fastställs i artikel 3 innehålla uppgifter om följande:
a)
Tilldelningen av medel mellan prioriterade områden och mellan olika typer av finansiering inom varje delprogram i enlighet med artiklarna 9.3, 17.4 och 17.5. Ingen ytterligare förhandstilldelning för verksamhetsbidrag mellan eller inom varje prioriterat område ska äga rum, med undantag för projekt för tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnadsprojekt.
b)
De projektämnen som genomför de tematiska prioriteringarna i bilaga III för projekt som finansieras under den period som omfattas av det fleråriga arbetsprogrammet.
c)
Kvalitativa och kvantitativa resultat, indikatorer och mål för varje prioriterat område och typ av projekt för den period som omfattas av det fleråriga arbetsprogrammet i överensstämmelse med resultatindikatorerna i artikel 3.3 och de särskilda målen för varje prioriterat område i artiklarna 10, 11, 12, 14, 15 och 16.
d)
Den tekniska metoden för förfarandet för val av projekt och urvals- och tilldelningskriterier för bidrag i enlighet med artiklarna 2 och 19 i denna förordning och de relevanta bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
e)
Vägledande tidsplaner för ansökningsomgångarna under den period som omfattas av det fleråriga arbetsprogrammet.
3. Inom ramen för det fleråriga arbetsprogrammet ska kommissionen offentliggöra den årliga inbjudan att lämna projektförslag för de prioriterade områdena enligt artiklarna 9.1 och 9.13. Kommissionen ska se till att oanvända medel i en viss ansökningsomgång omfördelas mellan de olika slags projekt som avses i artikel 18.
4. Kommissionen ska genom en genomförandeakt revidera det fleråriga arbetsprogrammet senast vid halvtidsutvärderingen av Life-programmet. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.
Artikel 25
Metoder för genomförande
Kommissionen ska genomföra verksamheten för att uppnå de allmänna mål som avses i artikel 3 i denna förordning i enlighet med de metoder för budgetens genomförande som anges i artikel 58 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, i synnerhet genom direkt eller indirekt förvaltning av kommissionen, centralt eller gemensamt med internationella organisationer.
Artikel 26
Administrativt och tekniskt stöd
Den ekonomiska fördelningen av Life-programmet kan också täcka nödvändiga utgifter i samband med förberedelser, övervakning, tillsyn, revision, kommunikation och utvärdering som är direkt nödvändiga för att förvalta Life-programmet och förverkliga de allmänna målen i artikel 3.
Kommissionen ska regelbundet och i samarbete med nationella Life-kontaktpunkter anordna seminarier och workshoppar, offentliggöra förteckningar över projekt som finansierats inom Life-projektet eller genomföra annan verksamhet för att underlätta utbytet av erfarenheter, kunskaper och bästa praxis i fråga om alla projekt och spridning och överföring av projektresultat i hela unionen. I detta syfte ska kommissionen genomföra verksamhet som är inriktad på spridning av projektresultat bland Life-stödmottagare och andra med ett särskilt fokus, om tillämpligt, på medlemsstater med låg Life-finansiering. Kommissionen ska främja kommunikation och samarbete mellan avslutade eller pågående projekt och nya stödmottagande projekt, sökande eller aktörer inom samma område.
Kommissionen ska också anordna särskilda seminarier, workshoppar eller, om tillämpligt, annan slags verksamhet minst vartannat år för att främja utbyte av erfarenheter, kunskap och bästa praxis om utformning, utarbetande och genomförande av integrerade projekt samt om hur effektivt det stöd är som tillhandahålls genom projekt för tekniskt stöd. Verksamheten ska inbegripa nationella eller regionala förvaltningar som handhar andra unionsmedel och övriga berörda aktörer.
Artikel 27
Övervakning och utvärdering
1. Kommissionen ska regelbundet övervaka och rapportera om genomförandet av Life-programmet (och dess delprogram), inbegripet beloppet för klimatrelaterade utgifter och utgifter som rör biologisk mångfald. Kommissionen ska också bedöma synergier mellan Life-programmet och andra kompletterande unionsprogram, särskilt mellan dess delprogram. Kommissionen ska beräkna vägledande nationell tilldelning, i enlighet med kriterierna i bilaga I, för det andra fleråriga arbetsprogrammets löptid, uteslutande i syfte att jämföra medlemsstaternas resultat.
2. Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt till de nationella parlamenten överlämna följande rapporter:
a)
Senast den 30 juni 2017: en extern och oberoende utvärderingsrapport efter halva tiden om Life-programmet (och dess delprogram), inklusive kvalitativa och kvantitativa aspekter av genomförandet, klimatrelaterade utgifter och utgifter som rör biologisk mångfald, i vilken utsträckning synergier mellan målen har uppnåtts samt programmets komplementaritet med andra relevanta unionsprogram, uppnåendet av målen för alla åtgärder (om möjligt på resultat- och effektnivå), effektivitet vid resursanvändning och unionsmervärdet av programmet, i syfte att fatta ett beslut om förnyelse, ändring eller tillfälligt upphävande av åtgärderna. Den utvärderingsrapporten efter halva tiden ska också innehålla en kvantitativ och kvalitativ analys av hur Life-programmet bidrar till att bevara de livsmiljöer och arter som är förtecknade i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG. Utvärderingen ska dessutom gälla möjligheterna till förenkling, programmets interna och externa överensstämmelse, målens relevans även i framtiden samt hur åtgärderna i Life-programmet bidrar till Europa 2020-strategins mål och till hållbar utveckling. Den ska ta hänsyn till utvärderingsresultat om de långsiktiga effekterna av tidigare Life-program. Utvärderingsrapporten efter halva tiden ska åtföljas av kommissionens kommentarer såsom det sätt på vilket resultaten av utvärderingen efter halva tiden ska beaktas vid genomförandet av Life-programmet, och särskilt i vilken utsträckning de tematiska prioriteringarna i bilaga III behöver ändras.
Utvärderingsrapporten efter halva tiden ska innehålla eller åtföljas av en noggrann bedömning av innehållet och kvaliteten i efterfrågan på, planeringen av och genomförandet av integrerade projekt. Särskilt fokus ska läggas på projektens uppnådda eller förväntade resultat när det gäller att frigöra andra unionsmedel, med beaktande av fördelarna med ökad samstämmighet med unionens övriga finansieringsinstrument, omfattningen av aktörernas delaktighet och den utsträckning i vilken de tidigare projekt inom Life+ har omfattats av eller förväntas omfattas av integrerade projekt.
b)
Senast den 31 december 2023: en extern och oberoende utvärderingsrapport i efterhand om genomförandet och resultaten av Life-programmet och dess delprogram, inbegripet beloppet för klimatrelaterade utgifter och utgifter som rör biologisk mångfald, i vilken utsträckning Life-programmet som helhet och samtliga delprogram har uppnått sina mål, i vilken utsträckning synergier mellan de olika målen har uppnåtts och Life-programmets bidrag till Europa 2020-strategins mål. Utvärderingsrapporten i efterhand ska också undersöka i vilken utsträckning miljö- och klimatmål har integrerats i övrig unionspolitik och i största möjliga utsträckning undersöka vilka ekonomiska fördelar som uppnåtts genom Life-programmet samt konsekvenserna och mervärdet för den befolkning som varit inblandad.
3. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av de utvärderingar som görs i enlighet med denna artikel.
Artikel 28
Skydd av unionens ekonomiska intressen
1. När verksamhet som finansieras enligt denna förordning genomförs, ska kommissionen se till att unionens finansiella intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och, om oegentligheter upptäcks, genom att belopp som betalats ut på felaktig grund återkrävs samt, vid behov, genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa eller ekonomiska sanktioner.
2. Kommissionen, dess företrädare och revisionsrätten ska ha rätt att granska stödjande handlingar och utföra kontroller på plats hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering inom ramen för programmet.
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (25), utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att utröna om bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som finansieras med unionsmedel påverkats av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadat unionens ekonomiska intressen.
Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra styckena ska rätten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås vid tillämpning av denna förordning.
3. Efter den sista utbetalningen för ett projekt ska mottagaren av unionsmedel under fem år efter hålla alla underlag för utgifter i samband med projektet tillgängliga för kommissionen.
AVDELNING IV
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 29
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.3, 9.2 och 9.4 ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med den 23 december 2013.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.3, 9.2 och 9.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller vid en senare i beslutet angiven tidpunkt. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.3, 9.2 eller 9.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 30
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av kommittén för Life-programmet för miljö och klimatpolitik. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.
Artikel 31
Upphävande
Förordning (EG) nr 614/2007 ska upphöra att gälla med verkan från den 1 januari 2014.
Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.
Artikel 32
Övergångsbestämmelser
1. Med avvikelse från artikel 31 första stycket, ska åtgärder som inleddes före den 31 december 2013 i enlighet med förordning (EG) nr 614/2007, tills de slutförs, fortsätta att omfattas av den förordningen och ska följa de tekniska bestämmelser som fastställs där. Den kommitté som avses i artikel 30.1 i den här förordningen ska ersätta den kommitté som avses i artikel 13.1 i förordning (EG) nr 614/2007 från och med den 23 december 2013
2. Finansieringsramen för Life-programmet kan också omfatta utgifter för tekniskt och administrativt stöd, inklusive eventuell obligatorisk övervakning, kommunikation och utvärdering som krävs enligt förordning (EG) nr 614/2007 efter att den har upphört att gälla, för att säkerställa övergången och de bestämmelser som antagits enligt förordning (EG) nr 614/2007 och Life-programmet.
3. De belopp som krävs inom finansieringsramen för att möjliggöra övervaknings-, kommunikations- och revisionsåtgärder efter den 31 december 2020 ska anses vara bekräftade endast om de stämmer överens med den nya finansieringsram som är tillämplig från och med den 1 januari 2021.
4. Anslag som motsvarar specifika inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder i enlighet med förordning (EG) nr 614/2007 ska användas, i enlighet med artikel 21 i förordning (EG, Euratom) nr 966/2012, för att finansiera Life-programmet.
Artikel 33
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 11 december 2013.