NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 1311/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro závazky a vlastní zdroje v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Vzhledem k potřebě dostatečné míry předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic by měla být platnost víceletého finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014. Nejpozději v roce 2016 proběhne přezkum, v návaznosti na volby do Evropského parlamentu. Orgány včetně Evropského parlamentu zvoleného v roce 2014 tak budou moci znovu posoudit priority. Výsledky tohoto přezkumu by se měly zohlednit při jakékoli revizi tohoto nařízení (dále jen „přezkum/revize“) pro zbývající roky víceletého finančního rámce.
(3)
V souvislosti s přezkumem/revizí víceletého finančního rámce v polovině období se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že předtím, než Komise předloží své návrhy, společně posoudí nejvhodnější délku období, které by měl pokrývat následujíc víceletý finanční rámec, s cílem dosáhnout náležité rovnováhy mezi délkou funkčních období členů Evropského parlamentu a Evropské komise a potřebou zajistit stabilitu programových cyklů a předvídatelnost ve vztahu k investicím.
(4)
Aby se Unii umožnilo plnit její závazky v souladu s článkem 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), měla by se uplatňovat zvláštní a maximální možná flexibilita.
(5)
Tyto zvláštní nástroje jsou nezbytné k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, což usnadní rozpočtový proces: rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkové rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí. Proto je třeba přijmout zvláštní ustanovení upravující možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využití zvláštních nástrojů.
(6)
Bude-li nutné mobilizovat záruky ze souhrnného rozpočtu Unie za úvěry poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (2) a v nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (3), měla by se potřebná částka čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a prostředků na platby ve víceletém finančním rámci a současně by se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(7)
Víceletý finanční rámec by měl být stanoven v cenách roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy víceletého finančního rámce za účelem přepočtu stropů a disponibilních rozpětí.
(8)
Víceletý finanční rámec by neměl brát v úvahu položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2013 (4) (dále jen „finanční nařízení“).
(9)
Toto nařízení může být nutné revidovat v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se vypořádat v rámci stropů stanovených ve víceletém finančním rámci. Proto je nutné v takových případech revizi víceletého finančního rámce umožnit.
(10)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy nebo revizi víceletého finančního rámce. Tyto úpravy nebo revize mohou souviset s plněním rozpočtu, opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, revizí Smluv, znovusjednocením Kypru nebo zpožděným přijetím nových pravidel pro určité oblasti politiky.
(11)
Národní příděly pro politiku soudržnosti jsou vypracovávány na základě statistických údajů a prognóz použitých pro aktualizaci návrhu tohoto nařízení, který Komise předložila v červenci roku 2012. Vzhledem k nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy s omezením a za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 přezkoumá celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020.
(12)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtového procesu.
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu infrastrukturních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání značně přesahuje období, na něž se vztahuje víceletý finanční rámec. Je nutné stanovit maximální částky příspěvků na tyto projekty ze souhrnného rozpočtu Unie, čímž bude zajištěno, že nebudou mít vliv na jiné projekty financované z tohoto rozpočtu.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího víceletého finančního rámce. Toto nařízení by se mělo i nadále použít, nebude-li nařízení o novém víceletém finančním rámci přijato před koncem období víceletého finančního rámce stanoveného v tomto nařízení.
(15)
Hospodářský a sociální výbor, jakož i Výbor regionů byly konzultovány a přijaly stanoviska (5).
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Víceletý finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až 2020 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Přezkum/revize víceletého finančního rámce v polovině období
Do konce roku 2016 předloží Komise přezkum fungování víceletého finančního rámce, a to při plném zohlednění ekonomické situace v té době, jakož i posledních makroekonomických prognóz. Tento povinný přezkum bude, je-li to vhodné, doplněn legislativním návrhem na revizi tohoto nařízení v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, nebudou na základě této revize sníženy předem přidělené národní příděly.
Článek 3
Dodržování stropů víceletého finančního rámce
1. Evropský parlament, Rada a Komise dodrží v průběhu každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce roční stropy výdajů stanovené ve víceletém finančním rámci.
Dílčím stropem okruhu 2, jak je stanoven v příloze, není dotčena flexibilita mezi dvěma pilíři společné zemědělské politiky (SZP). Upravený strop, který se uplatní pro I. pilíř SZP v návaznosti na převody mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a přímými platbami se stanoví v příslušném právním aktu a víceletý finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví v rámci technické úpravy stanovené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Zvláštní nástroje uvedené v článcích 9 až 15 zajistí flexibilitu víceletého finančního rámce a budou přijaty za účelem zajištění hladkého průběhu rozpočtového procesu. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie, nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibility pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkového rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (7), a Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí (8).
3. Bude-li třeba použít ze souhrnného rozpočtu Unie záruku za úvěr podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci.
Článek 4
Dodržování stropu vlastních zdrojů
1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nemůže být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy a revize, jakož i na použití čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve víceletém finančním rámci se na základě jeho revize sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
Článek 5
Celkové rozpětí pro platby
1. Počínaje rokem 2015 Komise každoročně v rámci technické úpravy uvedené v článku 4 upraví směrem nahoru strop plateb pro roky 2015-2020 o částku, která se rovná rozdílu mezi provedenými platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z roku n-1.
2. Roční úpravy nesmí v letech 2018-2020 přesáhnout původní strop plateb pro příslušný rok o tyto maximální částky (v cenách roku 2011):
2018 - 7 miliard EUR,
2019 - 9 miliard EUR,
2020 - 10 miliard EUR.
3. Jakákoli úprava směrem nahoru musí být plně vyrovnána odpovídajícím snížením stropu plateb pro rok n-1.
Článek 6
Technické úpravy
1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n +1 provede tyto technické úpravy víceletého finančního rámce:
a)
přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n +1;
b)
výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom;
c)
výpočet absolutní částky rozpětí pro nepředvídané události stanoveného v článku 13;
d)
výpočet celkového rozpětí pro platby stanoveného v článku 5;
e)
výpočet celkového rozpětí pro závazky stanoveného v článku 14.
2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % za rok.
3. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy.
4. Aniž jsou dotčeny články 7 a 8, nemohou být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 7
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
1. Za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 spolu s technickou úpravou pro rok 2017 přezkoumá a porovná celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020, přičemž použije metodu přidělování stanovenou v příslušném základním aktu na základě v té době dostupných nejaktuálnějších statistik a pro zastropované členské státy na základě srovnání mezi kumulovaným HDP daného členského státu za roky 2014 a 2015 a jeho kumulovaným HDP odhadovaným v roce 2012. Jestliže kumulativní rozdíl přesáhne +/- 5 %, provede úpravu těchto celkových přídělů.
2. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
3. Ve své technické úpravě pro rok 2017, v návaznosti na střednědobý přezkum způsobilosti členských států pro Fond soudržnosti, stanovený v čl. 90 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9), v případě, že se určitý členský stát stane nově způsobilým pro Fond soudržnosti, nebo stávající způsobilost ztratí, Komise přičte vyplývající částky k prostředkům přiděleným danému členskému státu pro období 2017 až 2020, nebo je od nich odečte.
4. Požadované úpravy vyplývající z odstavce 3 se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
5. Celkový čistý kladný nebo záporný dopad těchto úprav podle odstavců 1 a 3 nesmí překročit 4 miliardy EUR.
Článek 8
Úpravy související s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení
V případě, že Komise zruší pozastavení rozpočtových závazků týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu v souvislosti s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, převede Komise v souladu s příslušným základním aktem pozastavené závazky do následujících let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n+3.
KAPITOLA 2
Zvláštní nástroje
Článek 9
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně a v situacích, kdy vzniká velký tlak na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků, vyžadují-li to okolnosti.
2. Roční výše této rezervy se stanovuje na 280 milionů EUR (v cenách roku 2011) a může být využita až do roku n+1 v souladu s finančním nařízením. Tato rezerva se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
Článek 10
Fond solidarity Evropské unie
1. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Pro částku, jež bude pro účely fondu každoročně k dispozici, se stanoví strop ve výši 500 milionů EUR (v cenách roku 2011). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Část uvedené roční částky, která není zapsána do rozpočtu, lze využít až do roku n+1. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
2. Ve výjimečných případech a za předpokladu, že v roce, kdy došlo ke katastrofě ve smyslu příslušného základního právního aktu, nepostačují zbývající disponibilní finanční zdroje Fondu solidarity Evropské unie k úhradě pomoci ve výši považované Evropským parlamentem a Radou za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek, jež jsou k dispozici pro rok následující.
Článek 11
Nástroj pružnosti
1. Nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů. Strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Nevyužitou část z roční částky nástroje pružnosti lze využít až do roku n+3. Část roční částky vyplývající z předchozích let bude využita jako první, a to podle stáří. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+3, propadá.
Článek 12
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jehož cíle a oblast působnosti jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1927/2006, nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Tato položka pro Evropský fond pro přizpůsobení globalizaci se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka.
Článek 13
Rozpětí pro nepředvídané události
1. Mimo stropy víceletého finančního rámce se vytvoří rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie, a to jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. Může být uvolněno pouze ve vztahu k opravnému či ročnímu rozpočtu.
2. Výše prostředků čerpaných v každém daném roce z rozpětí pro nepředvídané události nepřekročí maximální částku stanovenou v rámci roční technické úpravy víceletého finančního rámce a musí být v souladu se stropem vlastních zdrojů.
3. Částky, které jsou k dispozici prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události, musí být plně vyrovnány snížením rozpětí v jednom či více okruzích finančního rámce pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
4. Takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce. Využití rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky.
Článek 14
Celkové rozpětí pro závazky na růst a zaměstnanost, zejména zaměstnanosti mladých lidí
1. Rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014-2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.
2. Komise každý rok v rámci technické úpravy podle článku 6 vypočte částku, která je k dispozici. Evropský parlament a Rada mohou toto celkové rozpětí víceletého finančního rámce nebo jeho část uvolnit v rámci rozpočtového procesu podle článku 314 Smlouvy o fungování EU.
Článek 15
Zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu
Až 2 543 milionů EUR (v cenách roku 2011) může být v letech 2014 a 2015 upřednostněno jako součást ročního rozpočtového procesu pro specifikované politické cíle týkající se zaměstnanosti mladých lidí, výzkumu, programu ERASMUS, zejména pro učňovské stáže, a malých a středních podniků. Tyto částky musí být plně započteny vůči prostředkům v rámci okruhů nebo mezi nimi, tak aby se nezměnily celkové roční stropy pro období 2014-2020 ani celkové příděly podle okruhů a podokruhů za uvedené období.
Článek 16
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
1. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 6 300 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 2 707 milionů EUR (v cenách roku 2011).
3. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro program Copernicus (Evropský program monitorování Země) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 3 786 milionů EUR (v cenách roku 2011).
KAPITOLA 3
Revize
Článek 17
Revize víceletého finančního rámce
1. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 a články 18 až 22 a 25, lze v případě nepředvídaných okolností víceletý finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních zdrojů stanoveným podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.
2. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
3. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 přezkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajících do okruhu dotčeného revizí, přičemž se klade zvláštní zřetel na očekávané nedostatečné využití prostředků. Cílem by mělo být, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
4. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu snížením stropu v jiném okruhu.
5. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
Článek 18
Revize spojená s prováděním
Současně se sdělením výsledků technických úprav víceletého finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na revizi celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádnou správu ročních stropů plateb a zejména jejich řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou o uvedených návrzích do 1. května roku n.
Článek 19
Revize vyplývající z nových pravidel nebo programů pro strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský námořní a rybářský fond, Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost
1. V případě přijetí nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu 2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů,.
2. Revize týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
Článek 20
Revize finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li v období 2014-2020 k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, bude víceletý finanční rámec odpovídajícím způsobem revidován.
Článek 21
Revize víceletého finančního rámce v případě rozšíření Unie
Přistoupí-li k Unii v období 2014 až 2020 nový členský stát nebo nové členské státy, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z tohoto přistoupení.
Článek 22
Revize víceletého finančního rámce v případě znovusjednocení Kypru
V případě znovusjednocení Kypru mezi lety 2014 až 2020 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a dodatečné finanční potřeby vyplývající ze znovusjednocení.
Článek 23
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby usnadnily průběh ročního rozpočtového procesu.
Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány ve všech stadiích tohoto procesu spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru sbližování názorů.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a konvergentně a směřovala k přijetí souhrnného rozpočtu Unie.
Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každé zasedání, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních týkajících se zasedání včas informuje ostatní orgány.
Článek 24
Jednotnost rozpočtu
Do souhrnného rozpočtu Unie musí být v souladu s článkem 7 finančního nařízení zahrnuty veškeré výdaje a příjmy Unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli příslušného rozhodnutí přijatého jednomyslně Radou po konzultaci s Evropským parlamentem v rámci článku 332 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Přechod k dalšímu víceletému finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018 návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020 přijato nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro poslední rok stávajícího víceletého finanční rámce, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec. Přistoupí-li k Unii po roce 2020 nový členský stát a bude-li to třeba, reviduje se prodloužený víceletý finanční rámec tak, aby zohledňoval toto přistoupení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
RÅDETS FÖRORDNING (EU, EURATOM) nr 1311/2013
av den 2 december 2013
om den fleråriga budgetramen för 2014-2020
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 312,
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
med beaktande av Europaparlamentets godkännande,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och
av följande skäl:
(1)
De årliga taken för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och de årliga taken för betalningsbemyndiganden som fastställs i denna förordning måste följa de tak som fastställs för åtaganden och egna medel i rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (1)
(2)
Med hänsyn till behovet av förutsebarhet för att det ska gå att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) löpa över sju år med början den 1 januari 2014. En översyn kommer att göras senast 2016, efter valet till Europaparlamentet. Detta kommer att göra det möjligt för institutionerna, inklusive det Europaparlament som väljs 2014, att göra en ny utvärdering av prioriteringarna. Resultaten av översynen bör beaktas vid alla eventuella revideringar av denna förordning under budgetramens återstående år. Denna ordning kommer fortsättningsvis att kallas "översyn/revidering".
(3)
I samband med översynen/revideringen av budgetramen efter halva tiden är Europaparlamentet, rådet och kommissionen eniga om att gemensamt undersöka den lämpligaste varaktigheten för den efterföljande budgetramen innan kommissionen lägger fram sitt förslag för att finna den rätta balansen mellan mandatperiodens varaktighet för medlemmar av Europaparlamentet respektive Europeiska kommissionens - och behovet av stabilitet för programplaneringscykler och förutsägbarhet när det gäller investeringar.
(4)
Särskild flexibilitet bör tillämpas i så stor utsträckning som möjligt för att unionen ska kunna fullgöra sina förpliktelser i enlighet med artikel 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
(5)
För att unionen ska kunna reagera på oförutsedda omständigheter eller finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av rubrikerna i budgetramen och därigenom underlätta budgetförfarandet behövs följande särskilda instrument: reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, marginalen för oförutsedda utgifter, den särskilda flexibiliteten för att minska ungdomsarbetslösheten och stärka forskningen och den samlade marginalen för åtaganden för tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning. Särskilda bestämmelser bör därför införas för att göra det möjligt att föra in åtagandebemyndiganden i budgeten som går utöver taken i budgetramen, om det är nödvändigt för att utnyttja särskilda instrument.
(6)
Om lånegarantier via unionens allmänna budget måste mobiliseras för betalningsbalansstöd eller inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen enligt rådets förordning (EG) nr 332/2002 (2) respektive rådets förordning (EU) nr 407/2010 (3), bör det nödvändiga beloppet mobiliseras utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen, dock med hänsyn till taket för egna medel.
(7)
Budgetramen bör fastställas i 2011 års priser. Det bör också fastställas bestämmelser för teknisk justering av budgetramen, så att taken och de tillgängliga marginalerna kan räknas om.
(8)
Budgetramen bör inte ta hänsyn till budgetposter som finansieras via inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) (nedan kallad budgetförordningen).
(9)
Denna förordning kan behöva revideras med anledning av oförutsedda händelser som inte kan hanteras inom ramen för de tak som fastställts i budgetramen. Därför behövs bestämmelser om revidering av budgetramen i sådana fall.
(10)
Det bör också fastställas bestämmelser för andra situationer som kan kräva justering eller revidering av budgetramen. Sådana justeringar eller revideringar kan ha samband med budgetgenomförandet, åtgärder som sammanlänkar fondernas effektivitet med sund ekonomisk styrning, ändringar i fördragen, utvidgningar av unionen, Cyperns återförening eller sent antagande av nya bestämmelser på vissa politikområden.
(11)
De nationella anslagen för sammanhållningspolitiken inrättas på grundval av de statistiska uppgifter och prognoser som användes för uppdateringen av kommissionens förslag till denna förordning i juli 2012. Med tanke på prognosens osäkerhet och påverkan på de medlemsstater som omfattas av utgiftstak, och för att ta hänsyn till den särskilt svåra situationen i medlemsstater som drabbats av krisen, kommer kommissionen under 2016 att se över alla medlemsstaters totala anslag för målet Investering för tillväxt och sysselsättning inom sammanhållningspolitiken för 2017-2020.
(12)
Det behövs allmängiltiga regler för interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet.
(13)
Särskilda bestämmelser behövs även för hanteringen av omfattande infrastrukturprojekt med en längre löptid än budgetramen. Det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget, så att de inte påverkar andra projekt som finansieras via den budgeten.
(14)
Kommissionen bör före den 1 januari 2018 lägga fram ett förslag ny flerårig budgetram, så att institutionerna hinner anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar. Denna förordning bör fortsätta att tillämpas om en ny budgetram inte har antagits innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut.
(15)
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har hörts och de har avgivit yttranden (5).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL 1
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
Flerårig budgetram
Den fleråriga budgetramen för 2014-2020 (nedan kallad budgetramen) återfinns i bilagan.
Artikel 2
Halvtidsöversyn/revidering av budgetramen
Senast före utgången av 2016 ska kommissionen ha lagt fram en översyn av hur budgetramen fungerar, där full hänsyn ska tas till såväl den ekonomiska situationen vid tidpunkten i fråga som till de senaste makroekonomiska prognoserna. Denna obligatoriska översyn ska i tillämpliga fall åtföljas av ett lagstiftningsförslag till revidering av denna förordning i enlighet med de förfaranden som fastställs i EUF-fördraget. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 i denna förordning ska nationella anslag som redan har tilldelats inte minskas genom en sådan revidering.
Artikel 3
Iakttagande av taken i budgetramen
1. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska såväl under varje budgetförfarande som vid genomförandet av det innevarande årets budget vara bundna av de årliga utgiftstak som anges i budgetramen.
Det särskilda utgiftstaket under rubrik 2 i bilagan ska fastställas utan att det påverkar flexibiliteten mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare. Det justerade tak som ska tillämpas för pelare I i den gemensamma jordbrukspolitiken efter överföringarna mellan Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och direktstödet ska fastställas i relevant rättsakt och budgetramen ska anpassas till detta enligt den tekniska justering som föreskrivs i artikel 6.1 i denna förordning.
2. De särskilda instrument som föreskrivs i artiklarna 9-15 ska göra budgetramen flexibel och deras syfte ska vara att göra budgetförfarandet smidigt. Åtagandebemyndiganden som går utöver utgiftstaken för de berörda rubrikerna i budgetramen får införas i budgeten, om det är nödvändigt att utnyttja reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, marginalen för oförutsedda utgifter, den särskilda flexibiliteten för att minska ungdomsarbetslösheten och stärka forskningen och den samlade marginalen för åtaganden för tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2012/2002 (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 (7) och det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen (8).
3. När lånegarantier som omfattas av unionens allmänna budget i enlighet med rådets förordning (EG) nr 332/2002 eller förordning (EU) nr 407/2010 behöver mobiliseras, ska detta göras utöver de tak som fastställs i budgetramen.
Artikel 4
Iakttagande av taket för egna medel
1. För varje år som täcks av budgetramen får den sammanlagda summan av de betalningsbemyndiganden som är nödvändiga, efter årlig justering och med beaktande av de justeringar och revideringar som gjorts och tillämpningen av artikel 3.2 och 3.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak som gäller för dessa medel i enlighet med beslut 2007/436/EG, Euratom.
2. Vid behov ska utgiftstaken i budgetramen genom en revidering sänkas till en nivå som garanterar att man inte överskrider det tak för egna medel som fastställts i enlighet med beslut 2007/436/EG, Euratom.
Artikel 5
Samlad marginal för betalningar
1. Från och med 2015 ska kommissionen varje år, inom ramen för den tekniska justering som avses i artikel 6, höja betalningstaket för åren 2015-2020 med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan utförda betalningar och budgetramens betalningstak för år n-1.
2. De årliga justeringarna ska inte överstiga följande maxbelopp (i 2011 års priser) för åren 2018-2020 i förhållande till det ursprungliga betalningstaket för åren i fråga:
2018 - 7 miljarder EUR.
2019 - 9 miljarder EUR.
2020 - 10 miljarder EUR.
3. Alla höjningar ska motsvaras av en lika stor minskning av betalningstaket för år n-1.
Artikel 6
Tekniska justeringar
1. Varje år innan budgetförfarandet för år n+1 genomförs ska kommissionen göra följande tekniska justeringar av budgetramen:
a)
En förnyad värdering, i priserna för år n+1, av taken och av de sammanlagda åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena.
b)
En beräkning av den tillgängliga marginalen under det tak för egna medel som anges i beslut 2007/436/EG, Euratom.
c)
En beräkning av det absoluta beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter i enlighet med artikel 13.
d)
En beräkning av den samlade marginalen för betalningar enligt artikel 5.
e)
En beräkning av den samlade marginalen för åtaganden enligt artikel 14.
2. Kommissionen ska utföra de tekniska justeringar som avses i punkt 1 på grundval av en fast årlig deflator på 2 %.
3. Kommissionen ska sända resultaten av de tekniska justeringarna i punkt 1 och de ekonomiska prognoser som dessa bygger på till Europaparlamentet och rådet.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7 och 8 får ingen annan teknisk justering för budgetåret i fråga göras, varken under loppet av året eller under följande år i form av efterföljande korrigeringar.
Artikel 7
Justering av anslagen till sammanhållningspolitiken
1. För att ta hänsyn till den särskilt svåra situationen i medlemsstater som drabbats av krisen ska kommissionen under 2016, tillsammans med den tekniska justeringen för år 2017, se över alla medlemsstaters samlade tilldelning för målet Investering för tillväxt och sysselsättning inom sammanhållningspolitiken för 2017-2020 genom att tillämpa den tilldelningsmetod som fastställs i relevant grundläggande akt på grundval av den mest aktuella statistik som finns tillgänglig och, för de medlemsstater som omfattas av utgiftstak, jämförelsen mellan den samlade bruttonationalprodukten för åren 2014 och 2015 och den samlade bruttonationalprodukt som beräknades 2012. Kommissionen ska justera dessa samlade anslag så fort den kumulativa avvikelsen överstiger +/-5 %.
2. De nödvändiga justeringarna ska fördelas jämnt över åren 2017-2020 och budgetramens utgiftstak för åren i fråga ska anpassas därefter. Betalningstaken ska även anpassas så att en ordnad utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena säkerställs.
3. Kommissionen ska i sin tekniska justering för år 2017, efter halvtidsöversynen av vilka medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden enligt artikel 90.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (9), om en medlemsstat nyligen fått rätt till stöd från Sammanhållningsfonden eller förlorar sin rätt till stöd, lägga till eller dra ifrån de resulterande beloppen till eller från de medel som anslagits för medlemsstaten för åren 2017-2020.
4. De justeringar som följer av punkt 3 ska fördelas jämnt över åren 2017-2020 och budgetramens utgiftstak för åren i fråga ska anpassas därefter. Betalningstaken ska även anpassas så att en ordnad utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena säkerställs.
5. Den totala nettoeffekten av justeringar enligt punkterna 1 och 3 får inte överstiga 4 miljarder EUR, vare sig den är positiv eller negativ.
Artikel 8
Justeringar till följd av åtgärder som sammanlänkar fondernas effektivitet med sund ekonomisk styrning
Om kommissionen åter gör budgetåtaganden tillgängliga som tillfälligt dragits in för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling eller Europeiska havs- och fiskerifonden på grund av åtgärder som sammanlänkar fondernas effektivitet med sund ekonomisk styrning, ska kommissionen i enlighet med relevant grundläggande akt överföra dessa tillfälligt indragna åtaganden till påföljande år. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte överföras längre än till år n+3.
KAPITEL 2
Särskilda instrument
Artikel 9
Reserven för katastrofbistånd
1. Syftet med reserven för katastrofbistånd är att snabbt kunna ingripa vid specifika stödbehov i tredjeländer till följd av händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, först och främst i form av humanitära insatser, men även genom civil krishantering och skydd och, när omständigheterna så kräver. i situationer där det uppstår ett särskilt starkt migrationstryck vid unionens yttre gränser.
2. Det årliga belopp som ingår i reserven är 280 miljoner EUR (i 2011 års priser) och det får användas fram till år n+1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven ska föras in i unionens allmänna budget i form av en bestämmelse. De delar av det årliga beloppet som härrör från föregående år ska utnyttjas först. Den andel av det årliga anslaget från år n som inte utnyttjats år n+1 ska förfalla.
Artikel 10
Europeiska unionens solidaritetsfond
1. Syftet med Europeiska unionens solidaritetsfond är att ekonomiskt stöd ska kunna ges om en större katastrof inträffar på en medlemsstats eller ett kandidatlands territorium, enligt vad som avses i den relevanta grundläggande akten. Det årliga belopp som är tillgängligt för den fonden ska ha ett tak på 500 miljoner EUR (i 2011 års priser) får avdelas för den fonden. Minst en fjärdedel av det årliga beloppet ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till slutet på det året. Den del av det årliga belopp som inte införts i budgeten får användas fram till år n+1. De delar av det årliga beloppet som härrör från föregående år ska utnyttjas först. Den andel av det årliga beloppet från år n som inte utnyttjats år n+1 ska förfalla.
2. I undantagsfall och om de återstående medel som finns tillgängliga i Europeiska unionens solidaritetsfond det år då katastrofen inträffar, enligt vad som avses i den relevanta grundläggande akten, inte är tillräckliga för att täcka det biståndsbelopp som Europaparlamentet och rådet bedömer vara nödvändigt, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras med årliga medel som är tillgängliga för påföljande år.
Artikel 11
Flexibilitetsmekanismen
1. Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att, för ett visst budgetår, finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. Det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ska ha ett tak på 471 miljoner EUR (i 2011 års priser).
2. Den outnyttjade del av det årliga belopp som avdelas för flexibilitetsmekanismen får utnyttjas till år n+3. De delar av det årliga beloppet som härrör från tidigare år ska utnyttjas först, i den ordning beloppen införts. Den del av det årliga beloppet från år n som inte utnyttjats år n+3 ska förfalla.
Artikel 12
Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter
1. Målen och tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1927/2006, och fonden får inte överstiga ett högsta årligt belopp på 150 miljoner EUR (i 2011 års priser).
2. Anslagen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska föras in i unionens allmänna budget i form av en bestämmelse.
Artikel 13
Marginalen för oförutsedda utgifter
1. Det ska inrättas en marginal för oförutsedda utgifter på upp till 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst utöver taken i budgetramen, som ett instrument som kan användas som en sista utväg för att reagera på oförutsedda omständigheter. Den kan endast mobiliseras i samband med en ändringsbudget eller årlig budget.
2. För varje enskilt år får marginalen högst utnyttjas upp till det belopp som anges i den årliga tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen och utnyttjandet får inte medföra att taket för egna medel överskrids.
3. De belopp som har gjorts tillgängliga genom att marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas ska helt och hållet räknas av mot marginalerna under en eller flera rubriker i budgetramen, för antingen innevarande eller kommande budgetår.
4. De belopp som räknas av på detta sätt ska inte användas vidare inom budgetramen. Att marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas får inte leda till att de sammanlagda taken för åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena i budgetramen överskrids under innevarande och kommande budgetår.
Artikel 14
Den samlade marginalen för åtaganden för tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning
1. Marginaler som förblir tillgängliga under budgetramens tak för åtagandebemyndiganden för åren 2014-2017 ska utgöra en samlad marginal inom budgetramen för åtaganden, som ska göras tillgänglig över de tak som fastställs i budgetramen för åren 2016-2020 för politiska mål på området för tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning.
2. Varje år ska kommissionen som del av den tekniska justering som föreskrivs i artikel 6 beräkna vilket belopp som finns tillgängligt. Den samlade marginalen i budgetramen eller delar av den får användas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för budgetförfarandet enligt artikel 314 i EUF-fördraget.
Artikel 15
Särskild flexibilitet för att minska ungdomsarbetslösheten och stärka forskningen
Upp till 2 543 miljoner EUR (i 2011 års priser) får tidigareläggas under 2014 och 2015, som del av det årliga budgetförfarandet, för särskilda politiska mål avseende ungdomssysselsättning, forskning, Erasmus, särskilt för lärlingsutbildning, och små och medelstora företag. Det beloppet ska helt och hållet räknas av mot anslag inom och/eller mellan rubriker, så att ingen förändring sker av de sammanlagda årliga taken för perioden 2014-2020 och de totala anslagen per rubrik eller underrubrik under perioden.
Artikel 16
Bidrag till finansieringen av omfattande projekt
1. Ett högsta belopp på 6 300 miljoner EUR (i 2011 års priser) ska ställas till förfogande ur unionens allmänna budget för de europeiska systemen för satellitnavigering (Egnos och Galileo) för perioden 2014-2020.
2. Ett högsta belopp på 2 707 miljoner EUR (i 2011 års priser) ska ställas till förfogande ur unionens allmänna budget för projektet för den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter) för perioden 2014-2020.
3. Ett högsta belopp på 3 786 miljoner EUR (i 2011 års priser) ska ställas till förfogande ur unionens allmänna budget för Copernicus (det europeiska jordövervakningsprogrammet) under perioden 2014-2020.
KAPITEL 3
Revidering
Artikel 17
Revidering av budgetramen
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 4.2, 18-22 och 25, får budgetramen, vid oförutsedda omständigheter, revideras, förutsatt att det tak för egna medel som anges i beslut 2007/436/EG, Euratom inte överskrids.
2. I regel ska ett förslag om revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 läggas fram och antas innan budgetförfarandet inleds för det år eller det första av de år som revideringen avser.
3. I varje förslag till revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska möjligheterna undersökas att omfördela utgifterna mellan programmen under den rubrik som berörs av revideringen, särskilt på grundval av förväntat underutnyttjande av anslag. Målet bör vara att inom taket för rubriken i fråga frigöra ett belopp som är väsentligt i förhållande till den nya planerade utgiften, både i absoluta tal och räknat i procent.
4. Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska man undersöka möjligheterna att utjämna effekten av en höjning av taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik.
5. Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska det säkerställas att det föreligger ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar.
Artikel 18
Revidering med hänsyn till genomförandet
Samtidigt som den underrättar Europaparlamentet och rådet om resultatet av den tekniska justeringen av budgetramen, ska kommissionen lämna sådana förslag till revidering av de sammanlagda betalningsbemyndigandena som den finner nödvändiga med hänsyn till genomförandet, för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och framför allt en ordnad utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena. Europaparlamentet och rådet ska besluta om sådana förslag före den 1 maj år n.
Artikel 19
Revidering till följd av nya bestämmelser eller program för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, asyl- och migrationsfonden samt fonden för inre säkerhet
1. Om det för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, asyl- och migrationsfonden eller fonden för inre säkerhet antas nya bestämmelser eller program som genomförs genom delad förvaltning efter den 1 januari 2014, ska budgetramen revideras, så att anslag kan överföras till påföljande år, utöver motsvarande utgiftstak, med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2014.
2. Revideringen av överföringen av outnyttjade anslag för år 2014 ska antas före den 1 maj 2015.
Artikel 20
Revidering av budgetramen vid ändringar i fördragen
Om det mellan 2014 och 2020 sker en fördragsändring som påverkar budgeten, ska motsvarande revidering göras av budgetramen.
Artikel 21
Revidering av budgetramen i samband med utvidgning av unionen
Om unionen utvidgas mellan 2014 och 2020, ska budgetramen revideras för att ta hänsyn till de utgiftsbehov som följer av utvidgningen.
Artikel 22
Revidering av budgetramen i samband med en återförening av Cypern
Om en återförening av Cypern skulle inträffa mellan 2014 och 2020, ska budgetramen revideras för att ta hänsyn till den övergripande lösningen av Cypernfrågan och de extra finansieringsbehov som följer av återföreningen.
Artikel 23
Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet
Europaparlamentet, rådet och kommissionen (nedan kallade institutionerna) ska vidta åtgärder som krävs för att underlätta det årliga budgetförfarandet.
Institutionerna ska samarbeta lojalt under hela förfarandet för att så långt möjligt närma sina respektive ståndpunkter till varandra. Institutionerna ska samarbeta i alla skeden av förfarandet genom lämpliga interinstitutionella kontakter för att följa hur arbetet utvecklas och analysera graden av överensstämmelse.
Institutionerna ska se till att deras respektive arbetsprogram i största möjliga utsträckning samordnas, så att förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och konvergerande sätt, som leder till att unionens allmänna budgeten slutligt kan antas.
Trepartsmöten får anordnas i alla skeden av förfarandet och med olika företrädare beroende på den diskussion som ska föras. Varje institution ska i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte, fastställa sina förhandlingsmandat och i god tid informera övriga institutioner om de praktiska detaljerna för mötena.
Artikel 24
Enhetlighet i budgeten
Alla unionens och Euratoms utgifter och inkomster ska föras in i unionens allmänna budget i enlighet med artikel 7 i budgetförordningen, även utgifter som beror på relevanta enhälliga beslut som rådet har fattat efter samråd med Europaparlamentet inom ramen för artikel 332 i EUF-fördraget.
Artikel 25
Övergång till nästa fleråriga budgetram
Kommissionen ska före den 1 januari 2018 lägga fram ett förslag till ny flerårig budgetram.
Om rådet den 31 december 2020 ännu inte har antagit någon förordning om en ny flerårig budgetram, ska de tak och bestämmelser som gäller för det sista år som täcks av den befintliga budgetramen fortsätta att gälla tills en förordning om en ny budgetram har antagits. Om en ny medlemsstat ansluter sig till unionen efter 2020, ska den budgetram som på så sätt fått förlängd giltighet vid behov revideras för att ta hänsyn till anslutningen.
Artikel 26
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 2 december 2013.