NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1071/2012
av den 14 november 2012
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med den rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 16 februari 2012 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Thailand och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 3 januari 2012 av Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings of Malleable Cast Iron of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallade gängade aducerade rördelar). Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, tillverkare i unionen, exporterande tillverkare, icke-närstående importörer, användare och företrädarna för de exporterande länderna om att undersökningen inleddes. Kommissionen underrättade också tillverkare i Argentina eftersom det ansågs som ett möjligt jämförbart land. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående tillverkare, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande var nödvändigt, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads samtliga exporterande tillverkare i Kina, unionstillverkare och icke-närstående tillverkare att ge sig till känna hos kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller gängade aducerade rördelar (se definitionen i avsnitt B nedan) under undersökningsperioden (1 januari 2011 till 31 december 2011). Inga stickprov planerades för exporterande tillverkare i de andra två berörda länderna, Thailand och Indonesien.
(6)
För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare i Kina som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. Två företag begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och fyra företag begärde individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen.
(7)
Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen exporterande tillverkare i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter.
(8)
När det gäller unionstillverkarna och såsom mer ingående förklaras i skäl 29 nedan, lämnade sex unionstillverkare de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut tre unionstillverkare utifrån deras försäljningsvolym.
(9)
Såsom anges i skäl 31 nedan lämnade 33 icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och samtycke till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från dessa parter valde kommissionen ut de nio importörer som importerade störst volym till unionen och vars geografiska läge var i unionen. Eftersom en importör inte lämnade svar på frågeformuläret, bestod det slutliga stickprovet av de återstående åtta importörerna.
(10)
Såsom anges i skäl 30 nedan lämnade tolv exporterande tillverkare i Kina de begärda uppgifterna och samtycke till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från dessa parter valde kommissionen ut de tre exporterande tillverkare i Kina som exporterade den största volymen till unionen.
(11)
Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkarna i stickprovet, de tre kinesiska exporterande tillverkarna i stickprovet, tre thailändska exporterande tillverkare, tre indonesiska exporterande tillverkare, nio icke-närstående importörer i stickprovet och sju användare.
(12)
Svar på frågeformuläret inkom från tre unionstillverkare i stickprovet, tre kinesiska exporterande tillverkare, två thailändska exporterande tillverkare, en indonesisk exporterande tillverkare och åtta icke-närstående importörer. Ingen av användarna skickade in svar på frågeformuläret.
(13)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
a)
Unionstillverkare
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Österrike
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina
c)
Exporterande tillverkare i Thailand
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand.
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thailand
d)
Exporterande tillverkare i Indonesien
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien
e)
Icke-närstående importörer i unionen
-
Crane Limited, Ipswich, Förenade kungariket
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederländerna
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italien
(14)
Mot bakgrund av behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkarna i Kina om marknadsekonomisk status inte beviljas dem, genomfördes en kontroll på plats av följande företag för att fastställa ett normalvärde på grundval av uppgifter från Indien som jämförbart land:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien
3. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(15)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1.1.2011 - 31.12.2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(16)
Den berörda produkten som anges i tillkännagivandet av inledande är gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10.
(17)
De huvudsakliga råvarorna är metallskrot, koks/elektricitet, sand (för formning) och zink (för galvanisering). Första steget i tillverkningsprocessen är att smälta metallskrot i kupolugnar. Efter detta följer formningsprocessen och gjutning av olika former som sedan separeras till enskilda bitar. Produkterna måste genomgå en utförlig glödningsprocess för att säkerställa att de är tillräckligt aducerade för att användas i tillämpningar där t.ex. stöthållfasthet och motståndskraft mot vibrationer krävs och så att de tål snabba temperaturförändringar. Därefter kan rördelarna galvaniseras om så behövs. Sedan förses produkterna med gängor.
(18)
Gängade aducerade rördelar används för att koppla samman två eller fler rör, koppla ett rör till en apparat, ändra riktningen på en vätskas flöde eller för att försluta ett rör. Gängade aducerade rördelar används främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. De används också i rörsystem i oljeraffinaderier. Aducerade rördelar finns i många utformningar. De vanligaste är 90-graders krökar, T-stycken, kopplingar, korsningar och anslutningar. De tillverkas både i svart (icke- galvaniserad) och galvaniserad form.
2. Likadan produkt
(19)
Den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Kina, Thailand och Indonesien och på den inhemska marknaden i Indien, som tjänade som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen (nedan kallad likadan produkt).
(20)
Flera invändningar har skickats in gällande produktdefinitionen, främst av importörer men också av myndigheter i en medlemsstat. Invändningarna behandlas var för sig nedan.
(21)
En importör hävdade att ”elektrogalvaniserade rördelar” borde uteslutas från definitionen av gängade aducerade rördelar. Det hävdas att tillverkningen av elektrogalvaniserade rördelar kräver ytterligare tillverkningssteg efter gängning, såsom rengöring och ytterligare elektrogalvanisering. Detta leder möjligtvis till ett antal kvalitetsförbättringar och fördelar gentemot vanliga rördelar. Dock är det uppenbart att elektrogalvaniserade rördelar är fullständigt utbytbara mot vanliga rördelar och att de därför har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De anses därför vara den berörda produkten.
(22)
Samma importör importerar kroppar av klämringskopplingar, vilka kräver vidare montering med andra delar till färdiga klämringskopplingar. Det har ifrågasatts om kropparna av klämringskopplingar omfattas av definitionen av den berörda produkten. Även om dessa kroppar ser ut som rördelar och är gängade, kan de inte användas direkt för att koppla rör utan måste monteras innan den monterade rördelen kopplar samman rören. Även om de är dyrare, är de utbytbara mot andra gängade rördelar eftersom de också används för att ansluta rör, om än främst vid reparation snarare än vid nya monteringar. Därför konstateras det preliminärt att klämringskopplingar och deras kroppar omfattas av definitionen av den berörda produkten.
(23)
Vissa parter hävdade att de aducerade rördelarna som tillverkas och säljs av unionstillverkare inte kan anses vara jämförbara med dem som tillverkas och exporteras till unionen av de berörda exporterande länderna på grund av att kvaliteten på materialet som används i unionstillverkade rördelar i allmänhet är vitt aducergods, medan kvaliteten på materialet i exporterade rördelar är svart aducerat gjutjärn.
(24)
Såsom man redan kommit fram till i rådets förordning (EG) nr 1784/2000 (3) om samma produkt, har undersökningen preliminärt visat att det inte finns några skillnader i hur marknaden uppfattar rördelar tillverkade av vitt och sådana tillverkade av svart aducergods eftersom de har mycket likartade egenskaper, samma slutliga användning och endast skiljer sig åt när det gäller kolhalten, vilket gör dem utbytbara. Detta bekräftas av att de importörer/handlare som både köper rördelar tillverkade av svart aducergods från de berörda länderna och rördelar tillverkade av vitt aducergods från unionsindustrin säljer dem till användarna utan att skilja på de bägge olika kvaliteterna. När det gäller användarna av den berörda produkten bekräftade undersökningen att de inte skiljer på rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods i någon nämnvärd utsträckning.
(25)
Detta stöds även av det faktum att både rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods omfattas av EN 10242 (europeisk standard) och ISO 49 (internationell standard), i vilka anges kraven på utförande och funktionsstandard för aducerade rördelar.
(26)
När det gäller kvaliteten på använt material godtas både rördelar tillverkade av vitt aducergods och rördelar tillverkade av svart aducergods. Mot denna bakgrund bekräftas det preliminärt att rördelar tillverkade av vitt aducergods som tillverkas och säljs av vissa unionstillverkare ska anses vara en likadan produkt som rördelar tillverkade av svart aducergods som tillverkas och exporteras till unionen av de berörda exporterande länderna.
(27)
En importör importerar en begränsad mängd ofärdiga rördelar som är ogängade. Gängningen utförs senare av importören. Eftersom de importerade varorna är ogängade anses de inte vara den berörda produkten.
(28)
Myndigheterna i en av medlemsstaterna påpekade att uttrycket ”aducerat”, enligt de förklarande anmärkningarna till Kombinerade nomenklaturen (4), inbegriper segjärn (identiskt med duktilt gjutjärn). Även om det inte rapporterats om någon försäljning av gängade rördelar tillverkade av duktilt gjutjärn av någon berörd part under undersökningsperioden finns det bevis som styrker att detta är möjligt. Eftersom dessa rördelar har samma grundläggande fysiska egenskaper som de undersökta gängade aducerade rördelarna, anses det vara lämpligt att klargöra att duktila järnprodukter omfattas av förfarandet och åtgärderna.
C. STICKPROVSFÖRFARANDE
1. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(29)
I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av gängade aducerade rördelar till icke-närstående kunder i unionen som skäligen kan undersökas inom den tillgängliga tiden. Det utvalda stickprovet bestod av tre tillverkare som tillhör två företagsgrupper, vilka står för 81 % av försäljningen av gängade aducerade rördelar till icke-närstående kunder i unionen, av de sex unionstillverkare som var kända som tillverkare av den likadana produkten. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla unionstillverkare och klaganden, och alla berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på det föreslagna stickprovet. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.
2. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina
(30)
I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov på grundval av den största representativa exportvolym som skäligen kan undersökas inom den tillgängliga tiden. Tolv exporterande tillverkare som svarar för 51 % av Kinas export till unionen under undersökningstiden inlämnade de uppgifter för stickprovsförfarandet som begärdes i bilaga A till tillkännagivandet av inledande. Det utvalda stickprovet bestod av tre företag som står för 88 % av exportvolymen för de samarbetsvilliga parterna från Kina till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.
3. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(31)
I enlighet med artikel 17 i grundförordningen valde kommissionen ut ett urval på grundval av den största representativa importvolym till unionen som skäligen kunde undersökas inom den tillgängliga tiden samt på grundval av företagens geografiska läge. Totalt inlämnade 33 icke-närstående importörer de uppgifter för stickprovsförfarandet som begärdes i bilaga B till tillkännagivandet av inledande. Det inledande stickprovet bestod av sex importörer i fem medlemsstater som står för 59 % av de samarbetsvilliga importörernas import av gängade aducerade rördelar till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hördes alla importörer. Efter att synpunkter inlämnats lades ytterligare tre företag till stickprovet vilket resulterade i ett slutligt stickprov av nio importörer i sex medlemsstater som står för 67 % av de samarbetsvilliga importörernas import av gängade aducerade rördelar till unionen. Inga ytterligare synpunkter inkom gällande det utökade stickprovet. Eftersom en importör inte lämnade svar på frågeformuläret, bestod det slutliga stickprovet av de återstående åtta importörerna.
D. DUMPNING
1. Folkrepubliken Kina
1.1. Marknadsekonomisk status
(32)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska normalvärdet, enligt artikel 2.7 b i grundförordningen, bestämmas i enlighet med artikel 2.1-2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(33)
Dessa kriterier anges endast som referens och är i korthet följande:
1.
Företagens beslut återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande och kostnaderna reflekterar marknadsvärdena.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det föreligger inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Rättsäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(34)
Två exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på ansökningsformuläret om marknadsekonomisk status inom de givna tidsfristerna.
(35)
Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter som inlämnats i ansökningar om marknadsekonomisk status på plats hos företagen i fråga.
(36)
Vid kontrollen fastställdes att ingen av de exporterande tillverkarna som ansökte om marknadsekonomisk status uppfyllde kraven i kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(37)
De reviderade räkenskaperna var inte i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer för någon av exportörerna, och de reviderade räkenskaperna för en exportör var till och med ofullständiga då de inte inbegrep någon rapport över kassaflöden. Det är därför uppenbart att de inte uppfyller kriterium 2.
(38)
En exportör kunde inte uppvisa att kapitalet som tillskjutits under dess privatisering utvärderats ordentligt, medan den andra exportören erhöll statliga bidrag, främst i form av en förmånlig inkomstskattesats. Därmed uppfyller de inte kriterium 3.
(39)
Ett företag som ansökte om marknadsekonomisk status gav synpunkter på underrättelsen om uppgifter. Företaget bestred inte de uppgifter som förekom i underrättelsen men tog upp tre huvudsakliga frågor i synpunkterna.
(40)
Först och främst hävdade företaget att fastställandet av marknadsmässig status är olagligt eftersom det utfördes nästan två månader efter den föreskrivna tidsfristen. I detta sammanhang måste det nämnas att denna försening skedde främst på grund av att en tidigare kontroll av marknadsekonomisk status inte kunde utföras då de kinesiska exportörerna inte fanns tillgängliga vid den tidpunkten. Det ska understrykas att tidpunkten för fastställandet inte inverkade på resultatet.
(41)
För det andra hävdade företaget att det inte uppfyllde kraven för de reviderade räkenskaperna enbart på formella grunder. Dessutom hävdade företaget att ”en redovisningspraxis som inte helt och hållet överensstämmer med IAS inte utgör en överträdelse av det andra kriteriet för marknadsekonomisk status så länge den inte har påverkat företagets finansiella resultat.” I detta avseende är det värt att nämna att kriterium 2 inte gör någon hänvisning till företagets finansiella resultat. Påståendet är därför ogrundat. Det relevanta kriteriet ”räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer”, är faktiskt ett formellt krav. Det är icke desto mindre värt att nämna att alla överträdelser var betydande, antingen på grund av storleken på de berörda beloppen eller på grund av överträdelsens betydelse (dvs. en obligatorisk analys utfördes helt enkelt inte).
(42)
Till sist hävdade företaget att de förmåner det erhållit i form av förmånlig inkomstskattesats inte har använts tidigare för att avslå ansökningar om marknadsekonomisk status. I detta avseende konstateras det att varje fall bedöms utifrån sina egna förutsättningar. Enligt kriterium 3 för marknadsekonomisk status bedöms det om kinesiska exportörer är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Detta är fallet här, med hänvisning till de statliga förmåner som erhållits, huvudsakligen i form av en förmånlig skattesats. Allmänna synpunkter av den typ som lämnades av den kinesiska exportören är därför inte tillräckligt underbyggda.
(43)
Sammanfattningsvis har inte någon av de exporterande tillverkarna uppvisat att kriterierna 2 och 3 för marknadsekonomisk status är uppfyllda. Därför kan inte marknadsekonomisk status tilldelas dessa företag.
1.2. Individuell behandling
(44)
Enligt 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den bestämmelsen, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen.
(45)
Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:
1.
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
2.
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
3.
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
4.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
5.
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(46)
De exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och den tredje tillverkaren i stickprovet ansökte alla om individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att alla exporterande tillverkare i stickprovet uppfyllde de krav som anges i artikel 9.5 i grundförordningen och att de därmed kan ges individuell behandling.
1.3. Jämförbart land
(47)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(48)
I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda Argentina som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(49)
Ett antal exportörer och importörer har lämnat in synpunkter på valet av jämförbart land och menar att Argentina inte är ett lämpligt jämförbart land, främst på grund av låg inhemsk konkurrens och den därav följande höga prisnivån på den inhemska marknaden i Argentina. Det finns förvisso tecken på att den argentinska marknaden i stort är uppdelad mellan tre inhemska tillverkare. Enligt argentinsk statistik är importen till den argentinska marknaden försumbar, eftersom de traditionellt största utländska leverantörerna Brasilien och Kina är föremål för höga antidumpningstullar.
(50)
Samma exportörer och importörer föreslog Thailand, Indien och Indonesien som mer lämpliga jämförbara länder. Efter beaktande av synpunkterna från de berörda parterna söktes samarbete från argentinska och indiska tillverkare och slutligen accepterade en argentinsk och en indisk tillverkare samarbetet.
(51)
En analys av dessa svar visade att de inhemska priserna som rapporterades av den enda samarbetsvilliga argentinska tillverkaren faktiskt var mycket höga, både väsentligt högre än försäljningspriserna från unionstillverkarna i stickprovet och deras icke-skadevållande pris.
(52)
Å andra sidan visade det sig att det råder stor konkurrens på den indiska marknaden med uppskattningsvis 300 tillverkare. Till följd av detta kan de inhemska priserna som rapporterats av den samarbetsvilliga indiska exportören anses vara skäliga.
(53)
Thailand och Indonesien deltar i samma undersökning men endast ett mycket begränsat antal tillverkare verkar i båda länderna, vilket gör deras inhemska marknader mindre konkurrensutsatta jämfört med Indien. Det fastställs därför preliminärt att Indien är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
1.4. Normalvärde
(54)
Eftersom ingen kinesisk exportör i stickprovet beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet enligt bestämmelsen i artikel 2.7 a i grundförordningen, med hjälp av Indien som jämförbart tredje land med marknadsekonomi.
(55)
Först fastställdes det för varje berörd exporterande tillverkare huruvida den totala inhemska försäljningen av gängade aducerade rördelar i det jämförbara landet var representativ, dvs. om den totala volymen av sådan försäljning stod för minst 5 % av varje exporterande tillverkares totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Detta var fallet för två av de tre exporterande tillverkarna i urvalet.
(56)
Därefter fastställdes vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden av företagen, där tillverkaren i det jämförbara landet överlag hade representativ försäljning som var identisk eller direkt jämförbar med de typer som säljs för export till unionen.
(57)
För varje typ som säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på dess inhemska marknad och som konstateras vara direkt jämförbar med den typ av gängade aducerade rördelar som säljs för export till unionen av de exporterande tillverkarna, fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp anses vara tillräckligt representativ när volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden står för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen av den exporterande tillverkaren.
(58)
Kommissionen undersökte senare huruvida varje typ av den likadana produkten som säljs på den inhemska marknaden i representativa kvantiteter kan anses ha blivit såld vid normal handel av tillverkaren i det jämförbara landet. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
(59)
Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på de faktiska försäljningspriserna på den inhemska marknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden.
(60)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(61)
När alla produkttyper såldes med förlust, ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel.
(62)
Ett konstruerat normalvärde används dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden.
(63)
För att konstruera normalvärdet adderades det jämförbara landets enda samarbetsvilliga tillverkares vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dess egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke-representativa försäljning för att konstruera normalvärdet. Vid behov justerades tillverkningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.
1.5. Exportpris
(64)
Eftersom tillverkarna i urvalet beviljades individuell behandling och genomförde exportförsäljning av den berörda produkten till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
1.6. Jämförelse
(65)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(66)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.
(67)
Lämpliga justeringar gjordes för kostnader för fysiska egenskaper, indirekta skatter, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.
1.7. Dumpningsmarginaler
(68)
För företagen i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten som fastställdes för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(69)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av marginalerna som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet.
(71)
På grundval av detta fastställdes preliminärt den beräknade dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företagen som inte ingick i urvalet till 42,3 %.
(72)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina, fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av samarbetsvilja genom att man jämförde den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med den motsvarande importstatistiken från Eurostat.
(73)
Graden av samarbetsvilja kan anses vara hög, eftersom samarbetet stod för mer än 50 % av den totala kinesiska exporten till unionen och industrin kan anses vara fragmenterad på grund av det stora antalet exporterande tillverkare i Kina. Eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avsiktligen avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på nivån för företaget i stickprovet med den högsta dumpningsmarginalen. Detta ansågs vara lämpligt eftersom det inte fanns något som tydde på att företagen med bristande samarbetsvilja bedrev dumping på en lägre nivå, och för att säkerställa effektiviteten av eventuella åtgärder.
(74)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Andra samarbetsvilliga företag
42,3 %
Alla övriga företag
67,8 %
2. Thailand och Indonesien
2.1. Normalvärde
(75)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för varje samarbetsvilligt exporterande företag huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning minst representerade 5 % av dess totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen. Undersökningen fastställde att försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand och Indonesien.
(76)
Kommissionen fastställde senare vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden av företag med överlag representativ försäljning på den inhemska marknaden och som var identiska eller i hög grad överensstämde med de typer som säljs på export till unionen.
(77)
För varje typ av den likadana produkten som säljs av den exporterande tillverkaren på dennes inhemska marknad och som konstateras vara jämförbar med den berörda produkttypen som säljs på export till unionen, fastställdes det om försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ för syftena i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen.
(78)
Kommissionen undersökte senare huruvida varje typ av den likadana produkten som säljs på den inhemska marknaden i representativa mängder kan anses ha blivit såld vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta genomfördes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
(79)
Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet per produkttyp som det vägda genomsnittet för alla försäljningspriser på den inhemska marknaden för den aktuella typen.
(80)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, vilket beräknades som ett vägt genomsnittspris av endast den lönsamma försäljningen på den inhemska marknaden av den aktuella typen.
(81)
När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel.
(82)
Ett konstruerat normalvärde användes dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden.
(83)
För att konstruera normalvärdet adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med deras egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke representativa försäljning för att konstruera normalvärdet.
2.2. Exportpris
(84)
Eftersom all export av den berörda produkten för de samarbetsvilliga thailändska och indonesiska exportörerna gjordes till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
2.3. Jämförelse
(85)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(86)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.
(87)
Lämpliga justeringar gjordes för handelsled, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.
2.4. Dumpningsmarginaler
a) Thailand
(88)
För de två samarbetsvilliga företagen i Thailand jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(89)
Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för de två samarbetsvilliga thailändska företagen stod för mer än 80 % av den totala thailändska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för all övriga thailändska exporterande tillverkare på nivån för den högsta dumpningsmarginalen för de två samarbetsvilliga företagen.
(90)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna för thailändska företag, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Alla övriga företag
50,7 %
b) Indonesien
(91)
För det enda samarbetsvilliga företaget jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(92)
Med hänsyn till att graden av samarbetsvilja betraktades som hög (exportvolymen för det enda samarbetsvilliga indonesiska företaget stod för mer än 80 % av den totala indonesiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes dumpningsmarginalen för alla övriga indonesiska exporterande tillverkare på samma nivå av dumpningsmarginal som för det samarbetsvilliga företaget.
(93)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Alla övriga företag
11,0 %
E. SKADA
1. Unionstillverkning
(94)
Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av sex tillverkare i unionen. Såsom framgår av skäl 29 ovan, valdes till urvalet två grupper unionstillverkare som vardera består av tre unionstillverkare, vilka står för 81 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.
2. Definition av unionsindustrin
(95)
I den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen kommer alla sex befintliga unionstillverkare som tillverkar den likadana produkten under undersökningsperioden att utgöra unionsindustrin och de kommer därför hädanefter att kallas ”unionsindustrin”.
3. Förbrukning i unionen
(96)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, justerad genom resultaten av undersökningen.
(97)
Förbrukningen i unionen minskade betydligt, med 21 %, mellan 2008 och 2009 och ökade senare med 12 procentenheter till en nivå på 9 % under förbrukningen vid början av skadeundersökningsperioden.
Förbrukning i unionen (ton)
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Förbrukning i unionen
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
4. Import från de berörda länderna
4.1. Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna
(98)
Kommissionen undersökte om importen av gängade aducerade rördelar med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(99)
Dumpningsmarginalen som fastställdes i förhållande till importen från varje berört land var högre än den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen (se skälen 74, 90 och 93).
(100)
När det gäller volymen av dumpad import från Indonesien konstaterades det att den endast utgjorde ca 2,5 % av all import av den likadana produkten till unionen under undersökningsperioden. Därför kan den inte anses utgöra en orsak till väsentlig skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.3 i grundförordningen eller bestämmelserna i WTO:s antidumpningsavtal. (5)
(101)
Samtidigt fastställde undersökningen i detta preliminära skede att majoriteten av importen från Indonesien mycket väl kan ha deklarerats felaktigt med ett annat KN-nummer, dvs. 7307 99 10 istället för 7307 19 10 som vanligen är relevant för gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn. Dock är hela eller en stor del av den möjligen felaktigt deklarerade importen redan inbegripen i siffran 2,5 % som nämndes i föregående skäl.
(102)
Mot denna bakgrund beslöts det preliminärt att inte lägga samman denna import med den dumpade importen från Thailand och Kina.
(103)
Med avseende på volymen dumpad import från Thailand och Kina kan den inte betraktas som försumbar, eftersom dess marknadsandel uppgår till 5,4 % respektive 47,3 % under undersökningsperioden.
(104)
Den sammantagna bedömningen var preliminärt betraktad som lämplig med tanke på de jämförbara konkurrensförhållandena mellan importen från dessa två länder och den likadana produkten från unionen, dvs. genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier. I ett antal fall har det faktiskt visat sig att importerade produkter från Kina och Thailand såldes av samma distributörer.
(105)
Mot denna bakgrund betraktades det preliminärt att alla kriterier som fastställs i artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts. Importen från Thailand och Kina undersöktes därför sammantaget. Denna kallas härmed för ”import från de två berörda länderna”.
4.2. Volym och marknadsandel av importen från de två berörda länderna
(106)
Importvolymen av den berörda produkten från de två berörda länderna till unionsmarknaden ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Medan importen inledningsvis minskade med 16 % mellan 2008 och 2009 på grund av minskad förbrukning vilket nämns i skäl 97 ovan, ökade den därefter väsentligt, med 31 procentenheter, fram till undersökningsperioden.
Unionens importvolym (ton)
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Kina
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
De två berörda länderna
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Källa:
Eurostat och undersökningens resultat.
(107)
Marknadsandelen av dumpad import från de två berörda länderna har ökat med 11 procentenheter, från 41,7 % till 52,7 %, under skadeundersökningsperioden. Tillväxten av denna marknadsandel skedde främst mellan 2010 och undersökningsperioden, under en återhämtningsperiod av efterfrågan.
Unionens marknadsandel
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Kina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thailand
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
De två berörda länderna
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
4.3. Priser för import från de två berörda länderna och prisunderskridande
a) Prisutveckling
(108)
Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de två berörda länderna, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på importen från de två berörda länderna kontinuerligt med totalt 14 %.
Importpriser (EUR/ton)
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Kina
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thailand
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
De två berörda länderna
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Källa:
Eurostat.
b) Prisunderskridande
(109)
En jämförelse per produkttyp utfördes mellan de exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I detta syfte hade de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder jämförts med de utvalda exporterande tillverkarnas priser från de två berörda länderna. Justeringar gjordes vid behov för att beakta de skillnader av handelsled (i synnerhet OEM-försäljning) och kostnader som uppstår efter import.
(110)
Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes importen av den berörda produkten med ursprung i Thailand och Kina, i unionen till priser som underskrider priserna för unionsindustrin, uttryckt i procent av den senare med 25 % till 55 %.
5. Unionsindustrins situation
(111)
I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna som presenteras nedan avser alla unionstillverkare när det gäller tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljnings- och marknadsandel, samt de utvalda unionstillverkarna när det gäller alla återstående indikatorer. När det gäller indikatorerna som grundas på de utvalda tillverkarna, kan inte de faktiska sammanställda uppgifterna i de sammanhängande tabellerna nedan lämnas ut på grund av sekretesskäl, eftersom det endast finns två tillverkargrupper i stickprovet. Istället visas endast index för att visa på tendensen för dessa indikatorer.
5.1. Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(112)
Unionens tillverkningsvolym sjönk kraftigt mellan 2008 och 2009 med 39 %, och därefter minskade den något från den redan låga nivån trots en förbrukningsökning på 12 procentenheter de följande åren, vilket framgår av skäl 97 ovan.
Unionens tillverkningsvolym (ton)
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Förbrukning i unionen
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Källa:
Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.
(113)
Unionstillverkarnas produktionskapacitet minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden, främst mellan 2008 och 2009. Huvudskälet till minskningen av produktionskapaciteten var att tre unionstillverkares verksamhet lades ned under skadeundersökningsperioden.
Unionens produktionskapacitet (ton)
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Produktionskapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Källa:
Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.
(114)
Trots minskningen av produktionskapaciteten minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 26 %, främst mellan 2008 och 2009.
Unionstillverkningens kapacitetsutnyttjande
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Kapacitetsutnyttjande
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Källa:
Uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.
5.2. Lager
(115)
Mängden i lager minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden i takt med unionsindustrins minskade försäljnings- och tillverkningsvolym.
Lager (ton)
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
91
75
77
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
5.3. Försäljningsvolym och marknadsandel
(116)
Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på unionsmarknaden minskade markant mellan 2008 och 2009, med 25 %, på grund av minskad efterfrågan. Efter 2009 ökade dock efterfrågan avsevärt i unionen, som framgår i skäl 97 ovan, men unionsförsäljningen förblev på 2009 års låga nivå fram tills slutet på skadeundersökningsperioden.
Unionens försäljningsvolym (ton)
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Unionsförsäljning
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(117)
Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt med 9 procentenheter eller 18 % under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen ökade med 11 procentenheter av marknadsandelen under samma period, vilket framgår av skäl 107 ovan.
Unionens marknadsandel
Alla tillverkare
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Unionsförsäljning
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Källa:
Uppgifter i klagomålet, Eurostat och svar på frågeformulär.
5.4. Priser och faktorer som påverkar priser
(118)
De utvalda unionstillverkarna kunde endast öka sina försäljningspriser måttligt med 4 % under skadeundersökningsperioden. På grund av ökade kvantitet av dumpad import som kom in på unionsmarknaden, var denna prisökning mindre än kostnadsökningen.
Genomsnittligt unionspris per ton
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
103
103
104
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
5.5. Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde
(119)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Trots att unionsindustrins lönsamhet var tillfredsställande i början av skadeundersökningsperioden, var den nästan helt borta 2009. Även om den återhämtade sig något därefter, förblev den långt under den icke-skadevållande nivån under hela den resterande skadeundersökningsperioden.
(120)
Beträffande räntabiliteten som uttrycks som vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringar, följde denna indikator samma tendens som lönsamheten.
Lönsamhet & räntabilitet
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Lönsamhet (index)
100
8
38
37
Räntabilitet (index)
100
1
36
40
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(121)
Nettokassaflödet från den löpande verksamheten minskade kontinuerligt med totalt 64 % under skadeundersökningsperioden och nådde en mycket låg nivå under undersökningsperioden.
Kassaflöde (EUR)
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
55
58
36
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
5.6. Tillväxt
(122)
Såsom framgår av skäl 97 ovan växte förbrukningen i unionen markant med 8 000 ton mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av dumpad import ökade med 9 000 ton under samma period, vilket framgår av skäl 106 ovan. Unionsmarknadens hela tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför av dumpad import samtidigt som unionsindustrins unionsförsäljning förblev på 2009 års mycket låga nivå. Det konstateras därför att unionsindustrin inte kunde dra nytta av att förbrukningen i unionen ökat den senaste tiden på grund av den ökade marknadsandelen dumpad import från de två berörda länderna.
5.7. Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(123)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades investeringarna för de utvalda unionstillverkarna enligt följande:
Nettoinvesteringar (EUR)
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
65
41
76
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(124)
Som tabellen ovan visar har unionstillverkarna kraftigt minskat sina investeringar mellan 2008 och 2010. Denna tendens omvändes under undersökningsperioden när investeringarna återhämtade sig betydligt, dock utan att nå den nivå som de befann sig på i början av skadeundersökningsperioden.
5.8. Kapitalanskaffningsförmåga
(125)
På grund av den otillräckliga lönsamheten som beskrivs i skäl 119 ovan, har några av unionstillverkarna stött på svårigheter att anskaffa kapital för framtida investeringar under rådande omständigheter. Den otillfredsställande räntabiliteten bidrar också till problemen med att anskaffa kapital.
5.9. Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader
(126)
Sysselsättningen mätt i heltidsekvivalenter följde i stort sätt utvecklingen för tillverkningsvolymen (se skäl 112 ovan), vilket tyder på att unionsindustrin har försökt rationalisera tillverkningskostnader vid behov. Unionsindustrin försökte anpassa arbetskraften till den försämrade marknadssituationen, vilket ledde till en stadig generell minskning av sysselsättningen på 36 % under skadeundersökningsperioden.
Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
75
67
64
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(127)
Trots de ovan nämnda försöken från unionsindustrin att anpassa sysselsättningen till den försämrade marknadssituationen, försämrades resultatet per fulltidsekvivalent för unionstillverkarna markant med 19 % mellan 2008 och 2009. Situationen förbättrades kontinuerligt efteråt, men stannade på 9 % under den nivå den befann sig på i början av skadeundersökningsperioden.
Produktivitet (ton/fulltidsekvivalent)
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
81
87
91
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(128)
Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin kontinuerligt med sammanlagt 12 %.
Arbetskraftskostnader (EUR/fulltidsekvivalent)
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Index
100
106
112
112
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
5.10. Dumpningsmarginalens omfattning
(129)
Dumpningsmarginalerna för import från de två berörda länderna är höga, vilket framgår av skälen 74 och 90. Med tanke på volym, marknadsandel och priser på den dumpade importen kan dumpningsmarginalernas inverkan anses som betydande.
5.11. Återhämtning från tidigare dumpning
(130)
Gängade aducerade rördelar med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Republiken Korea, Thailand och Tjeckien omfattades redan av åtgärder (6) mellan 2000 och 2005 (7) (nedan kallade de tidigare åtgärderna). Unionsindustrins tillfredsställande lönsamhet i början av skadeundersökningsperioden (se skäl 119 ovan) tyder på att dessa åtgärder medförde tillfällig lättnad på unionsindustrin. De ökade volymerna av dumpad import har dock satt stopp för den här ganska positiva perioden. Det konstateras också att den kombinerade marknadsandelen för de sex länder som berördes av de tidigare åtgärderna aldrig var över 29 % (8), medan de två länderna som berörs av den aktuella undersökningen innehade en marknadsandel på 52,7 % under undersökningsperioden, vilket framgår av skäl 107 ovan.
6. Slutsats om skada
(131)
Skadeindikatorerna utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Detta framgår tydligt av bland annat indikatorerna för lönsamhet, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel som alla har visat på en klart försämrad trend.
(132)
Samtidigt underskred importen av gängade aducerade rördelar från de två berörda länderna unionsindustrins priser med upp till 55 % under undersökningsperioden (se skäl 110), och samtidigt ökade de sin marknadsandel väsentligt (se skäl 107).
(133)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(134)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det ifall den dumpade importen med ursprung i Kina och Thailand hade vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(135)
Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import från de två berörda länderna med 15 % på en marknad som krympte med 9 %, vilket resulterade i att de ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden från 41,7 % till 52,7 %.
(136)
Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från de två berörda länderna under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 8,7 procentenheter av sin marknadsandel och var tvungen att minska sin tillverkning med 41 %. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökande tillverkningskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till mycket låga lönsamhetsnivåer under skadeundersökningsperioden.
(137)
Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från de två berörda länderna som kom in på unionsmarknaden i stora och totalt sett ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, har vållat unionsindustrin väsentlig skada.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Import från andra tredjeländer
(138)
Även om Eurostat rapporterar om betydande import från Indien till mycket låga priser under hela skadeundersökningsperioden, finns det indikationer på att denna import inte är av den berörda produkten utan andra produkter som redovisats under samma KN-nummer.
(139)
Det har förekommit begränsad import från andra tredjeländer under hela skadeundersökningsperioden. Den totala marknadsandelen av import från andra länder än de två berörda länderna har minskat med 2,1 procentenheter, från 10,5 % till 8,4 %.
(140)
De nästa största importkällorna under undersökningsperioden var Indonesien, Brasilien och Turkiet, vilka innehade marknadsandelar på mellan 1,3 % och 1,6 % och samtliga av dessa länder tappade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.
Marknadsandel av importen
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Brasilien
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesien
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turkiet
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Andra länder
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Totalt
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Källa:
Eurostat.
(141)
På grund av den begränsade volymen och de nedåtgående tendenserna kan det konstateras att importen från tredjeländer andra än de berörda länderna inte verkar ha bidragit till skadan som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden.
3.2. Unionsindustrins exportresultat
(142)
När det gäller utvecklingen av unionsindustrins exportförsäljning, minskade exporten kontinuerligt med totalt 34 % under skadeundersökningsperioden.
Exportförsäljning (ton)
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Exportförsäljning
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda EU-tillverkarna.
(143)
Dock stod exportförsäljningen endast för 13-15 % av unionsindustrins tillverkning under hela skadeundersökningsperioden. Därför kan de inte anses i någon utsträckning ha bidragit till den skada som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden.
3.3. Utveckling av förbrukningen i unionen
(144)
Som framgår av skäl 97 ovan minskade förbrukningen i unionen med 21 % mellan 2008 och 2009, vilket resulterade i en minskning av unionsförsäljning till unionsindustrin med 25 % under samma period. Efter 2009 växte dock förbrukningen i unionen betydligt med ca 8 000 ton, medan volymen dumpad import ökade till ca 9 000 ton under samma period, vilket framgår av skäl 106 ovan. Unionsmarknadens hela tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför av dumpad import samtidigt som unionsindustrins unionsförsäljning förblev på 2009 års mycket låga nivå.
(145)
De berörda parterna hävdade att en viktig orsak till skadan var krisen på den spanska byggmarknaden som påstås ha stark påverkan på ATUSA, ett spanskt företag och en av de viktigaste klagandena. Dock har ATUSA försäljning i de flesta medlemsstater i EU och den faktiska verkningen av den spanska byggkrisen var begränsad till deras försäljning i Spanien, som aldrig svarat för huvuddelen av deras försäljning. Dessutom är skadebilden tydlig gällande de båda utvalda företagsgrupperna, klagandena i sin helhet samt hela unionsindustrin. Under alla omständigheter begränsades inte skadeanalysen till resultatet för en unionstillverkare eller en nationell marknad, utan tog hänsyn till hela unionsindustrin.
(146)
Berörda parter hävdade också att skadan som vållats av förbrukningen i unionens negativa utveckling inte orsakats av dumpad import utan av ersättningseffekter. I detta avseende konstateras det att förbrukningen i unionens negativa utveckling kan ha orsakat unionstillverkarna skada. Denna skada har dock förvärrats av den stadiga ökningen av dumpad import på en minskande marknad. Såsom anges ovan har förbrukningen i unionens återhämtning på senare tid enbart gynnat dumpad import, medan unionstillverkarna inte har kunnat öka sin försäljningsvolym.
3.4. Unionstillverkarnas strukturella problem
(147)
Berörda parter hävdade att Georg Fischer (nedan kallad GF) har fortsatt att vara lönsam trots sina högre priser, medan de andra unionstillverkarna inte klarat av att prestera tillfredsställande, vilket tyder på att det var strukturella problem som orsakade den skada som vållats unionsindustrin snarare än dumpad import. Dock har även GF påverkats negativt genom att ha förlorat marknadsandelar och delar av sin vinstmarginal. Sysselsättningen för företaget minskade och likaså dess resultat. Därför kan argumentet att GF inte skadades, inte godkännas.
(148)
Dessutom var alla unionstillverkare, inbegripet GF, föremål för det pristryck som utövades av den dumpade importen.
(149)
På liknande sätt hävdade berörda parter att Berg Montana, det bulgariska dotterbolaget i ATUSA-gruppen, också har fortsatt att vara lönsamt, vilket tyder på att det var andra orsaker än dumpad import som skulle ha orsakat skadan. Dock påverkades också Berg Montana negativt av kinesisk import: Tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet minskade betydligt och likaså sysselsättningen. Eftersom huvuddelen av Berg Montanas försäljning sker till företag som är närstående till ATUSA-gruppen, är det inte lämpligt att endast se på Berg Montanas lönsamhet, utan man måste också se på de finansiella resultaten för hela gruppen, eftersom Berg Montanas lönsamhet påverkas av internprissättning, och totalt sett går faktiskt ATUSA-gruppen med förlust. Därför kan argumentet att Berg Montana inte lidit skada, inte heller godkännas.
(150)
Det skulle kunna hävdas att nedgången på 9 % i arbetskraftsproduktivitet mellan 2008 och undersökningsperioden är ett tecken på ett strukturellt problem, vilket framgår av skäl 127 ovan. Dock skedde denna nedgång under en period då unionsindustrin skar ner på sin sammanlagda arbetskraft med 36 % och minskade sitt resultat med 41 %. Dessa minskningar tyder på att unionstillverkarna kontinuerligt tvingades att anpassa sin verksamhet till marknadstrycket till följd av dumpad import och den tillfälligt minskade efterfrågan. Till följd av detta dystra ekonomiska läge kan minskningen på 9 % i arbetskraftsproduktivitet anses vara rätt så lindrigt.
4. Slutsats om orsakssambandet
(151)
Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen från de två berörda länderna har ökat när det gäller kvantiteter och har vunnit stora marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser.
(152)
Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man konstaterade då att importen från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och förbrukningen i unionens utveckling inte verkar vara sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden.
(153)
På grundval av ovanstående analys, där man lokaliserat och avskilt verkningarna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina och Thailand har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(154)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför på grundval av den bevisning som lagts fram och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter i förfarandet samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.
2. Unionsindustrin
(155)
Alla unionstillverkare som gett sig till känna gav sitt stöd till införandet av antidumpningsåtgärder. Det erinras om att skadeindikatorerna uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som rör tillverknings- och försäljningsvolymer, marknadsandelar samt unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, påverkades allvarligt.
(156)
Om åtgärder införs, förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar att mildras och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras.
(157)
Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknadssituation och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin tappa ytterligare marknadsandelar, eftersom den inte kommer att kunna följa de marknadspriser som fastställs av den dumpade importen från de två berörda länderna. Detta kommer sannolikt att leda till ytterligare nedskärningar i tillverkningen och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen, vilket medför en omfattande förlust av arbetstillfällen.
(158)
Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.
3. Importörer
(159)
Såsom framgår av skäl 31 ovan samarbetade 32 icke-närstående importörer i undersökningen och deras import svarade för runt 45 % av den totala importen från de två berörda länderna. I allmänhet motsätter sig importörer införandet av antidumpningsåtgärder. Dock verkar effekten av åtgärderna vara begränsad i de flesta fall. I många fall svarar den berörda produkten för en smärre del av importörens sammanlagda verksamhet. Dessutom köper vissa importörer gängade aducerade rördelar från andra källor och importörer som för tillfället endast köper från de två berörda länderna kan också byta till andra källor, inbegripet unionsindustrin. Mot denna bakgrund dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse.
4. Användare
(160)
Såsom framgår av skäl 18 ovan används gängade aducerade rördelar främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. Det är därför rörmokare som är användare av gängade aducerade rördelar. Inga användar- eller konsumentorganisationer var samarbetsvilliga i denna undersökning. Dessutom svarar värdet på de gängade aducerade rördelarna endast för en smärre del av den totala kostnaden för en gas-, vatten- eller värmeanläggning. Mot denna bakgrund dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på användarnas intresse.
(161)
Sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att tydligt uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. Den preliminära slutsatsen är därför att antidumpningstullarna inte strider mot unionens intresse.
5. Konkurrensaspekter
(162)
Berörda parter har hävdat att om antidumpningsåtgärderna införs, kan ett duopol komma att utvecklas på unionsmarknaden vilket skulle domineras av de två viktigaste klagandena ATUSA och GF. I detta sammanhang ska det först konstateras att den nuvarande marknadsandelen för dessa två grupper är jämförelsevis låg, vilket ger det påstådda ”duopolet” en rätt så måttlig andel på runt 30 %. Detta ska jämföras med marknadsandelen för de två berörda länderna som uppgår till 52,7 %, medan importen från andra tredjeländer står för en marknadsandel på 8,4 %. De andra unionstillverkarna har en marknadsandel på 7,5 %.
(163)
Syftet med antidumpningstullarna är dessutom inte att förbjuda all import utan att återupprätta lika konkurrensvillkor. Det bör påpekas att de föregående åtgärderna, som var gällande mellan 2000 och 2005, inte stoppade importen. Tvärtom exporterade Kina högre kvantiteter 2002, 2003 och 2004 än före införandet av åtgärderna med en antidumpningstull på 49,4 %. Sammantaget tyder förekomsten av ett sådant stort antal aktörer på unionsmarknaden på att risken för att ett konkurrenshämmande duopol skulle dominera unionsmarknaden är låg.
6. Slutsats om unionens intresse
(164)
Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av gängade aducerade rördelar med ursprung i Kina och Thailand.
H. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(165)
Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import från de två berörda länderna.
(166)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit.
(167)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undandröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionstillverkarna att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en tillverkare av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(168)
I den föregående undersökningen gällande samma produkt, fastställdes nivån för den rimliga vinsten till 7 % (9). Eftersom unionstillverkarna i stickprovet kunde uppnå samma vinst i början på skadeundersökningsperioden, fanns det inga indikationer på att vinstmarginalen nu skulle vara orimlig.
(169)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionstillverkarna för den likadana produkten. Detta pris erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 7 % adderades till produktionskostnaden.
(170)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten vid försäljning från unionsindustrin på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.
2. Provisoriska åtgärder
(171)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import med ursprung i Kina och Thailand och att denna bör fastställas till en nivå som motsvarar den lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull.
(172)
Mot bakgrund av de kinesiska och thailändska tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för övriga företag för respektive land till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas på respektive utvalt företag, eller företagen som är samarbetsvilliga i undersökningen från landet i fråga. Tullsatsen för övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.
(173)
För de samarbetsvilliga kinesiska företag som förtecknas i bilagan och som inte ingick i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet.
(174)
De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:
Folkrepubliken Kina
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Tullsats
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Andra samarbetsvilliga företag
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Alla övriga företag
67,8 %
Thailand
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Tullsats
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Alla övriga företag
39,7 %
(175)
De ovanstående antidumpningstullarna fastställs provisoriskt i form av värdetull.
(176)
Storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Folkrepubliken Kina eller Thailand och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del med namn, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(177)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(178)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de exporterande tillverkarna med bristande samarbetsvilja, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
(179)
För Thailand var dock de senare företagen inbjudna, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 i grundförordningen, andra stycket, att begära en översyn enligt den nämnda artikeln för att få sin situation individuellt undersökt.
I. SLUTBESTÄMMELSE
(180)
Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i förordningen skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att omprövas inför eventuella slutgiltiga tullar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand.
2. Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Tullsats
Taric-tilläggsnummer
Folkrepubliken Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang, Taigu
42,3 %
B346
Alla övriga företag
67,8 %
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Alla övriga företag
39,7 %
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 14 november 2012.