ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 573/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 149 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala v závěrech ze dne 17. června 2010 strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Vyslovila se pro mobilizaci veškerých nástrojů a politik Unie na podporu dosažení společných cílů a vyzvala členské státy k přijetí posílených koordinovaných opatření. Veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) hrají ústřední úlohu z hlediska svého přínosu k dosažení hlavního cíle míry zaměstnanosti strategie Evropa 2020, kterým je dosažení 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let do roku 2020, zejména snížením nezaměstnanosti mladých lidí.
(2)
Článkem 45 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) se stanoví volný pohyb pracovníků v Unii a článek 46 Smlouvy stanoví opatření k zavedení tohoto volného pohybu, zejména zajištěním úzké spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti. Síť VSZ vytvořená tímto rozhodnutím (dále jen „síť“) by se kromě obecných aspektů geografické mobility měla věnovat široké škále cílů a iniciativ prostřednictvím stimulačních opatření, která mají zlepšit spolupráci mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti.
(3)
Cílem tohoto rozhodnutí by měla být podpora spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ. Toto rozhodnutí formalizuje a posiluje neformální spolupráci mezi VSZ prostřednictvím stávající evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, přičemž se zapojením do této sítě souhlasily všechny členské státy. Dosažení plného potenciálu této sítě závisí na pokračujícím zapojení všech členských států. Toto zapojení do sítě by mělo být oznámeno sekretariátu sítě.
(4)
Rada v souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy přijala rozhodnutím 2010/707/EU (3) hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které byly zachovány pro roky 2011 až 2013. Tyto integrované hlavní směry poskytují členským státům vodítko pro vytyčení jejich národních programů reforem a pro provádění reforem. Integrované hlavní směry jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země, která Rada členským státům podává podle uvedeného článku. V posledních letech tato doporučení obsahovala konkrétní doporučení k fungování a kapacitě VSZ a k účinnosti aktivních politik na trhu práce členských států.
(5)
Pro doporučení pro jednotlivé země by byla prospěšná posílená zpětná vazba o úspěšnosti provádění politik, založená na faktických poznatcích, a spolupráce mezi VSZ členských států. Síť by za tímto účelem měla provádět konkrétní iniciativy, jako jsou například společné systémy srovnávání na základě faktických poznatků, odpovídající činnosti vzájemného učení, vzájemná pomoc mezi členy sítě a provádění strategických postupů pro modernizaci VSZ. Specifické znalosti sítě a jejích jednotlivých členů by také měly sloužit jako podklady pro rozvoj politik zaměstnanosti, a to na žádost Evropského parlamentu, Rady, Komise nebo Výboru pro zaměstnanost.
(6)
Intenzivnější a cílenější spolupráce mezi VSZ by měla vést k lepšímu sdílení osvědčených postupů. Síť by měla propojit informace zjištěné na základě srovnávání a vzájemného učení tak, aby se mohl vyvinout systematický, dynamický a integrovaný proces učení na základě srovnávání.
(7)
Síť by měla fungovat v úzké spolupráci s Výborem pro zaměstnanost podle článku 150 Smlouvy a měla by přispívat k jeho práci poskytováním faktických poznatků a zpráv o politikách prováděných VSZ. Příspěvky sítě Evropskému parlamentu by měly být poskytovány prostřednictvím jejího sekretariátu a příspěvky Radě prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost, bez jakýchkoli změn a případně s komentářem. Zejména společné znalosti sítě týkající se výsledků politik zaměstnanosti a komparativní analýzy VSZ by mohly tvůrcům politik na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni pomoci při posuzování a navrhování politik zaměstnanosti.
(8)
Síť by se v oblastech působnosti VSZ měla podílet na provádění politických iniciativ týkajících se zaměstnanosti, jako je například doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Síť by také měla podporovat iniciativy zaměřené na lepší sladění nabízených a požadovaných dovedností, vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti, posílení dobrovolné mobility pracovní síly a usnadňování přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu, například podporou poskytování poradenství a zlepšováním transparentnosti dovedností a kvalifikací. Tyto činnosti sítě by měly zahrnovat hodnocení a posuzování aktivních politik na trhu práce, včetně politik zaměřených na zranitelné sociální skupiny a sociální vyloučení.
(9)
Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy zaměřené na výměnu informací a osvědčených postupů ve všech oblastech, jež spadají do působnosti VSZ, na srovnávací analýzy a poskytování doporučení i na podporu inovativních přístupů při poskytování služeb zaměstnanosti. Díky vytvoření sítě bude možné provádět celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, což povede k určení osvědčených postupů v oblastech služeb poskytovaných VSZ. Tyto výstupy by měly přispět k lepšímu navrhování a poskytování služeb zaměstnanosti v rámci jejich konkrétních pravomocí. Iniciativy sítě by měly zlepšit účinnost VSZ a umožnit účelnější vynakládání veřejných prostředků. Síť by měla rovněž spolupracovat s dalšími poskytovateli služeb zaměstnanosti.
(10)
Síť by ve svém ročním pracovním programu měla stanovit technické podrobnosti srovnávání VSZ a souvisejícího vzájemného učení, zejména metodiku vzájemného učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí pro hodnocení výkonnosti VSZ, kontextové proměnné, požadavky na poskytování údajů a vzdělávací nástroje integrovaného programu vzájemného učení. Oblasti srovnávání by měly být vymezeny v tomto rozhodnutí. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších procesů učení na základě srovnávání v jiných oblastech.
(11)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy obsahující ukazatele srovnávání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, zejména s odborníky z VSZ. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(12)
Vzhledem k různorodosti modelů VSZ, úkolů a forem poskytování služeb je na členských státech, aby z řad řídících pracovníků VSZ nominovaly do správní rady sítě (dále jen „správní rada“) jednoho člena a jednoho náhradníka. Tento člen nebo náhradník by měl ve správní radě případně zastupovat ostatní VSZ svého členského státu. Pokud členský stát nemůže z ústavních důvodů nominovat pouze jednu VSZ, je třeba určit příslušné VSZ, jejichž počet by měl být co nejnižší, aniž by došlo ke změně pravidla, že každý členský stát má ve správní radě jeden hlas. Členové správní rady by měli vynaložit veškeré úsilí s cílem zajistit, aby názory a zkušenosti místních a regionálních orgánů byly začleněny do činností sítě a aby tyto orgány byly o těchto činnostech průběžně informovány. Členové správní rady by měli mít pravomoc přijímat rozhodnutí jménem svých VSZ. Činnosti by měly být otevřeny účasti VSZ ze všech úrovní, aby se zajistilo zapojení všech VSZ do sítě.
(13)
Síť by měla mít k dispozici nejaktuálnější údaje o nezaměstnanosti na úrovni NUTS 3, aby bylo zajištěno, že společné úkoly VSZ co nejvíce odpovídají současné situaci na trhu práce.
(14)
Síť by měla vycházet ze zkušeností stávající neformální poradní skupiny evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, kterou Komise podporuje od roku 1997 a k jejímž názorům bylo v tomto rozhodnutí přihlédnuto, a tuto skupinu by měla nahradit. Klíčové oblasti činnosti, které uvedená poradní skupina vymezila ve svém dokumentu „Strategie VSZ 2020“, by měly přispět k modernizaci a posílení VSZ.
(15)
Síť by měla zprostředkovat vzájemnou pomoc ve prospěch svých členů a pomáhat svým členům při poskytování vzájemné podpory při modernizaci organizačních struktur a poskytování služeb, a to posílením spolupráce zejména v oblasti předávání poznatků, studijních návštěv a výměny pracovníků.
(16)
Financování sítě a jejích iniciativ by mělo být zajišťováno prostřednictvím oddílu Progress/zaměstnanost programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (5), do výše rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou.
(17)
U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a následně prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a programu Horizont 2020 - rámcového programu Unie pro výzkum a inovace (2014-2020), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (6).
(18)
Síť by měla zajistit, aby doplňovala, a nikoli nahrazovala nebo zdvojovala činnosti prováděné v rámci evropské strategie zaměstnanosti ve smyslu hlavy IX Smlouvy, zejména činnost Výboru pro zaměstnanost a jeho nástroje, jako je společný hodnotící rámec, jakož i program vzájemného učení. Komise by dále měla zajistit, aby v zájmu součinnosti spolu úzce spolupracovaly sekretariát sítě a sekretariát Výboru pro zaměstnanost.
(19)
Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto rozhodnutí je především zajistit plné dodržování práva na přístup k bezplatným službám zaměstnanosti a podpořit uplatňování článku 29 Listiny,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení sítě
Na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020 se tímto zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.
Síť tvoří:
a)
VSZ nominované členskými státy;
b)
Komise.
Výbor pro zaměstnanost má status pozorovatele.
Členské státy, v nichž působí nezávislé VSZ na nižší než celostátní úrovni, zajistí jejich odpovídající zastoupení v konkrétních iniciativách sítě.
Článek 2
Definice učení na základě srovnávání
Pro účely tohoto rozhodnutí a činností sítě se „učením na základě srovnávání“ rozumí proces vytváření systematického a integrovaného propojení mezi činnostmi srovnávání a vzájemného učení, jež spočívá v identifikaci dobrých výsledků pomocí systémů srovnávání vycházejících z ukazatelů, včetně shromažďování údajů, jejich validace, konsolidace a posuzování, v souladu s příslušnou metodikou, a ve využívání takto zjištěných informací k vzájemnému učení, jež bude konkrétní a podložené faktickými poznatky, včetně modelů osvědčených postupů.
Článek 3
Cíle
Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti, v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět ke strategii Evropa 2020 a k provádění příslušných politik Unie, a podpořit tak:
a)
nejzranitelnějším sociální skupiny s vysokými mírami nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;
b)
vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti;
c)
lepší fungování trhů práce v EU;
d)
identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a lokalitě, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů;
e)
lepší integraci trhů práce;
f)
větší dobrovolnou geografickou a profesní mobilitu na spravedlivém základě za účelem naplnění konkrétních potřeb trhů práce;
g)
začlenění osob vyloučených z trhu práce jako součást boje proti sociálnímu vyloučení;
h)
hodnocení a posuzování aktivních iniciativ na trhu práce a jejich účinné a účelné provádění.
Článek 4
Iniciativy sítě
1. V oblastech působnosti VSZ provádí síť zejména tyto iniciativy:
a)
rozvíjení a zavádění celounijního učení na základě srovnávání mezi VSZ založeného na faktických poznatcích, jehož se účastní VSZ, s cílem porovnat pomocí vhodné metodiky výsledky jejich činností v těchto oblastech:
i)
přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových skupin a u zranitelných skupin,
ii)
přínos ke zkrácení doby trvání nezaměstnanosti a snížení neaktivity s cílem řešit dlouhodobou a strukturální nezaměstnanost a sociální vyloučení,
iii)
obsazování volných pracovních míst (včetně dobrovolnou mobilitou pracovníků),
iv)
spokojenost klientů se službami VSZ;
b)
poskytování vzájemné pomoci v podobě „peer-to-peer“ nebo skupinových činností, prostřednictvím spolupráce, výměny informací, zkušeností a pracovníků mezi členy sítě, včetně podpory při provádění doporučení vydaných Radou pro jednotlivé země souvisejících s VSZ, jež je poskytována na žádost daného členského státu nebo dané VSZ;
c)
přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech, v souladu s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti;
d)
příprava zpráv na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise či z vlastního podnětu;
e)
podílení se na provádění příslušných politických iniciativ;
f)
přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání;
g)
podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na rozvoj iniciativ k zajištění toho, že tito mladí lidé získají dovednosti nezbytné k tomu, aby vstoupili na trh práce a udrželi se na něm.
Pokud jde o iniciativu stanovenou v prvním pododstavci písm. a), použijí se při srovnávání ukazatele stanovené v příloze. Síť se na provádění těchto činností také aktivně podílí sdílením údajů, poznatků a postupů. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších systémů učení na základě srovnávání v jiných oblastech než uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
2. Síť zřídí mechanismus podávání zpráv v souvislosti se všemi iniciativami uvedenými v odstavci 1. Při uplatňování tohoto mechanismu podávají členové sítě jednou ročně zprávy správní radě.
Článek 5
Spolupráce
Síť navazuje spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a případně se sociálními partnery, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo zranitelné skupiny, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti, regionálními a místními orgány, s Evropskou sítí pro rozvoj politiky celoživotního poradenství a se soukromými službami zaměstnanosti tak, že je přizve k příslušným činnostem a na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje.
Článek 6
Fungování sítě
1. Řídícím orgánem sítě je správní rada. Členské státy do správní rady nominují z řad řídících pracovníků svých VSZ jednoho člena a jednoho náhradníka. Komise do správní rady rovněž jmenuje jednoho člena a jednoho náhradníka. Členy správní rady v případě potřeby zastupují jejich náhradníci.
Výbor pro zaměstnanost nominuje, v souladu se svým jednacím řádem, jednoho ze svých členů jako zástupce, který bude mít ve správní radě status pozorovatele, s výjimkou uzavřených zasedání správní rady. Správní rada se může scházet na uzavřených zasedáních, kterých se účastní jeden člen za každý členský stát a jeden člen za Komisi, s výjimkou projednávání těch bodů pořadu jednání, které se týkají ročního pracovního programu. Jednací řád správní rady stanoví další podrobná pravidla pro konání uzavřených zasedání.
2. Správní rada jmenuje ze svých členů nominovaných členským státem předsedu a dva místopředsedy. Předseda zastupuje síť navenek. Předsedu v případě potřeby zastupují místopředsedové.
3. Správní rada jednomyslným rozhodnutím přijme svůj jednací řád. Tento jednací řád musí obsahovat mimo jiné ustanovení o přijímání rozhodnutí správní rady a o jmenování a délce funkčního období předsedy a místopředsedů správní rady.
4. Správní rada většinovým rozhodnutím přijímá:
a)
roční pracovní program sítě včetně ustavení pracovních skupin a stanovení jazykového režimu zasedání sítě;
b)
technický rámec pro provádění činností v rámci srovnávání a vzájemného učení jakožto součást ročního pracovního programu sítě, včetně metodiky učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí za účelem porovnávání výsledků VSZ, kontextových proměnných, požadavků na poskytování údajů a vzdělávacích nástrojů integrovaného programu vzájemného učení;
c)
výroční zprávu sítě. Tato zpráva se zašle Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
5. Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost.
Článek 7
Finanční podpora tohoto stimulačního opatření
Celkové finanční zdroje přidělené na provádění tohoto rozhodnutí se stanoví v rámci oddílu Progress/zaměstnanost EaSI, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rady v mezích finančního rámce.
Článek 8
Změna přílohy obsahující ukazatele srovnávání
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, kterými se mění příloha stanovící ukazatele srovnávání.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je Komisi svěřena na dobu od 17. června 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 8 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 8 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Přezkum
Komise do 18. června 2017 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Ve zprávě se zejména posoudí, nakolik síť přispívá k dosahování cílů uvedených v článku 3 a zda splnila své úkoly. Zpráva rovněž posoudí, jak síť vytvořila a prováděla srovnávání v oblastech uvedených v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 573/2014/EU
av den 15 maj 2014
om ett utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 149,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
I sina slutsatser av den 17 juni 2010 antog Europeiska rådet Europa 2020-strategin för sysselsättning och smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020). Europeiska rådet uppmanade till mobilisering av alla unionens instrument och politiska åtgärder för att bidra till att de gemensamma målen uppnås och uppmanade medlemsstaterna att vidta förstärkta samordnade åtgärder. De offentliga arbetsförmedlingarna spelar en central roll när det gäller att bidra till att uppnå Europa 2020:s överordnade sysselsättningsmål på 75 % för kvinnor och män i åldrarna mellan 20 och 64 år senast 2020, särskilt genom en minskad ungdomsarbetslöshet.
(2)
I artikel 45 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) föreskrivs fri rörlighet för arbetstagare inom unionen och i artikel 46 däri fastställs åtgärder för att genomföra denna fria rörlighet, särskilt genom att säkerställa ett nära samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna. Det nätverk för offentliga arbetsförmedlingar som inrättas genom detta beslut (nedan kallat nätverket) bör inte bara befatta sig med allmänna aspekter på geografisk rörlighet utan även med en rad olika mål och initiativ genom stimulansåtgärder för att förbättra medlemsstaternas samarbete på sysselsättningsområdet.
(3)
Detta beslut bör syfta till att främja samarbete mellan medlemsstaterna inom de offentliga arbetsförmedlingarnas ansvarsområden. Det formaliserar och stärker det informella samarbetet mellan de offentliga arbetsförmedlingarna genom det existerande europeiska nätverket av chefer för offentliga arbetsförmedlingar som alla medlemsstater har enats om att delta i. För att nätverkets potential ska kunna utnyttjas till fullo är det viktigt att alla medlemsstater fortsätter att delta i det. Detta deltagande bör anmälas till nätverkets sekretariat.
(4)
I enlighet med artikel 148.4 i fördraget antog rådet genom beslut 2010/707/EU (3) riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som har upprätthållits för åren 2011-2013. Dessa integrerade riktlinjer ger medlemsstaterna vägledning så att de kan utarbeta egna nationella reformprogram och genomföra reformerna. De integrerade riktlinjerna ligger till grund för landsspecifika rekommendationer som rådet riktar till medlemsstaterna i enlighet med den artikeln. Under de senaste åren har dessa rekommendationer inkluderat särskilda rekommendationer om de offentliga arbetsförmedlingarnas funktionssätt och kapacitet och den aktiva arbetsmarknadspolitikens verkningsgrad i medlemsstaterna.
(5)
De landsspecifika rekommendationerna skulle understödjas ytterligare genom en utökad evidensbaserad återkoppling om hur väl politiken och samarbetet genomförts mellan medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar. Nätverket bör därför ta konkreta initiativ, t.ex. till gemensamma evidensbaserade benchmarkingsystem, motsvarande insatser för ömsesidigt lärande, ömsesidigt bistånd mellan medlemmarna i nätverket och genomförande av strategiska åtgärder för att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna. Nätverkets och de enskilda medlemmarnas expertis bör också utnyttjas för att på begäran av Europaparlamentet, rådet, kommissionen eller sysselsättningskommittén ta fram en evidensbas för utarbetande av sysselsättningspolitiken.
(6)
Ett utökat och mer fokuserat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna bör leda till ett förbättrat utbyte av bästa praxis. Nätverket bör koppla samman resultaten från benchmarkingen och insatserna för ömsesidigt lärande på ett sätt som möjliggör utvecklingen av en systematisk, dynamisk och integrerad benchlearningprocess.
(7)
Nätverket bör ha ett nära samarbete med sysselsättningskommittén i enlighet med artikel 150 i fördraget och bör bidra till sysselsättningskommitténs arbete genom att tillhandahålla faktaunderlag och rapporter om politik som genomförts av de offentliga arbetsförmedlingarna. Bidrag från nätverket till Europaparlamentet bör gå via sekretariatet och bidrag till rådet via sysselsättningskommittén, utan ändringar och i förekommande fall åtföljda av kommentarer. Nätverkets samlade kunskaper om genomförandet av sysselsättningspolitiken och de jämförande analyserna av de offentliga arbetsförmedlingarna skulle kunna vara ett stöd för politiska beslutsfattare på både unionsnivå och nationell nivå vid bedömning och utarbetande av sysselsättningspolitiken.
(8)
Inom de offentliga arbetsförmedlingarnas ansvarsområden bör nätverket bidra till genomförandet av sysselsättningspolitiska initiativ, t.ex. rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (4). Nätverket bör också stödja initiativ som syftar till bättre kompetensmatchning, arbete under anständiga villkor och hållbart arbete samt ökad frivillig arbetskraftsrörlighet och till att underlätta övergången från utbildning till arbete, bland annat genom stöd till vägledning och ökad öppenhet när det gäller färdigheter och kvalifikationer. Nätverkets verksamhet bör omfatta utvärdering och bedömning av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet sådana som riktar sig till utsatta samhällsgrupper eller som är avsedda att motverka social utestängning.
(9)
Nätverket bör stärka samarbetet mellan medlemmarna, utveckla gemensamma initiativ för utbyte av information och bästa praxis på alla områden där de offentliga arbetsförmedlingarna är verksamma, jämförande analyser och rådgivning samt främjande av innovativa metoder för arbetsförmedling. Genom inrättandet av nätverket möjliggörs heltäckande, evidensbaserade och resultatinriktade jämförelser mellan alla offentliga arbetsförmedlingar så att bästa praxis kan identifieras för de tjänster som tillhandahålls av de offentliga arbetsförmedlingarna. Dessa resultat bör bidra till en bättre utformning och ett bättre tillhandahållande av arbetsförmedlingstjänster inom deras ansvarsområden. Nätverkets initiativ bör leda till större genomslagskraft för de offentliga arbetsförmedlingarnas åtgärder och möjliggöra mer effektiv användning av offentliga medel. Nätverket bör också samarbeta med andra arbetsförmedlingar.
(10)
I sitt årliga arbetsprogram bör nätverket fastställa de tekniska detaljerna när det gäller de offentliga arbetsförmedlingarnas aktiviteter inom benchmarking och ömsesidigt lärande, framför allt de benchlearningmetoder som bygger på de i bilagan till detta beslut angivna benchmarkingindikatorerna för de offentliga arbetsförmedlingarnas resultatbedömning, kontextvariabler, uppgiftsinlämningskrav och inlärningsinstrument i det integrerade programmet för ömsesidigt lärande. Benchmarkingområdena bör fastställas i detta beslut. Medlemsstaterna är alltjämt behöriga att besluta om huruvida de ska delta frivilligt i ytterligare benchlearning inom andra områden.
(11)
Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör delegeras till kommissionen med avseende på ändring av bilagan om benchmarkingindikatorer. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå och särskilt med experter från de offentliga arbetsförmedlingarna. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(12)
Eftersom de offentliga arbetsförmedlingarna bygger på olika modeller och har olika uppgifter och sätt att tillhandahålla tjänsterna är det medlemsstaternas sak att bland ledningen för den offentliga arbetsförmedlingen utse en ledamot och en suppleant till nätverkets styrelse (nedan kallad styrelsen). I förekommande fall bör ledamoten eller suppleanten i styrelsen även företräda andra offentliga arbetsförmedlingar från sin medlemsstat. Om det av konstitutionella skäl inte är möjligt för en medlemsstat att utse endast en offentlig arbetsförmedling bör man ange de relevanta offentliga arbetsförmedlingarna, men deras antal bör begränsas till ett minimum och bestämmelsen att en medlemsstat har en röst i styrelsen bör inte ändras. Styrelseledamöterna bör göra allt för att de lokala och regionala myndigheternas åsikter och erfarenheter ska beaktas i nätverkets verksamhet, och för att hålla dessa myndigheter underrättade om den verksamheten. Styrelseledamöterna bör ha befogenhet att fatta beslut på sina offentliga arbetsförmedlingars vägnar. För att säkerställa delaktighet för alla offentliga arbetsförmedlingar i nätverket bör dess verksamhet vara öppen för offentliga arbetsförmedlingar på alla nivåer.
(13)
För att säkerställa att det arbete som är gemensamt för de offentliga arbetsförmedlingarna stämmer väl överens med den konkreta situationen på arbetsmarknaden bör nätverket ha tillgång till de mest aktuella arbetslöshetssiffrorna på Nuts 3-nivå.
(14)
Nätverket bör i sitt arbete utgå från erfarenheterna i, samt ersätta, den befintliga informella rådgivande gruppen europeiska nätverket för chefer för offentliga arbetsförmedlingar, som kommissionen har stött sedan 1997,och vars synpunkter har beaktats i detta beslut. De huvudsakliga insatsområden som anges i den rådgivande gruppens rapport med titeln PES Strategy 2020 bör bidra till moderniseringen och förstärkningen av de offentliga arbetsförmedlingarna.
(15)
Nätverket bör ge ömsesidigt stöd till nytta för medlemmarna och bör hjälpa medlemmarna med att stödja varandra i arbetet med att modernisera organisationsstrukturerna och tillhandahållandet av tjänster genom utökat samarbete, särskilt kunskapsöverföring, studiebesök och personalutbyten.
(16)
Nätverket och dess initiativ bör finansieras via Progress/sysselsättningsdelen av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 (5) inom ramen för de anslag som fastställs av Europaparlamentet och rådet.
(17)
När det gäller projekt som utvecklas av nätverket eller fastställs i samband med insatserna för ömsesidigt lärande och sedan genomförs i de enskilda offentliga arbetsförmedlingarna, bör medlemsstaterna ha tillgång till finansiering via Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Horisont 2020, unionens ramprogram för forskning och innovation (2014-2020) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (6).
(18)
Nätverket bör se till att det inte ersätter eller överlappar utan kompletterar de åtgärder som vidtagits som en del av den europeiska sysselsättningsstrategin i den mening som avses i avdelning IX i fördraget, framför allt de åtgärder som vidtagits av sysselsättningskommittén och dess verktyg, såsom den gemensamma bedömningsramen och programmet för ömsesidigt lärande. För att synergieffekter ska kunna uppstå bör kommissionen även se till att nätverkets sekretariat har ett nära samarbete med sysselsättningskommitténs sekretariat.
(19)
Detta beslut står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan). Detta beslut syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till tillgång till kostnadsfri arbetsförmedling och till att främja tillämpningen av artikel 29 i stadgan.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av nätverket
Ett unionsomfattande nätverk för offentliga arbetsförmedlingar inrättas härmed för perioden från och med den 17 juni 2014 till och med den 31 december 2020 (nedan kallat nätverket). Nätverket ska genomföra de initiativ som anges i artikel 4.
Nätverket ska bestå av
a)
de offentliga arbetsförmedlingar som medlemsstaterna utser,
b)
kommissionen.
Sysselsättningskommittén ska ha observatörsstatus.
Medlemsstater med autonoma offentliga arbetsförmedlingar på lägre nivå än den nationella ska se till att dessa företräds i tillräcklig grad i nätverkets särskilda initiativ.
Artikel 2
Definition av benchlearning
I detta beslut och i samband med nätverkets verksamhet avses med benchlearning inrättandet av en systematisk och integrerad koppling mellan arbetet med benchmarking respektive ömsesidigt lärande som består i kartläggning av goda resultat genom indikatorbaserade benchmarkingsystem, inbegripet insamling, validering, konsolidering och bedömning av uppgifter, med lämpliga metoder, varvid slutsatserna bör ligga till grund för konkret och evidensbaserat arbete med ömsesidigt lärande, inbegripet modeller för god eller bästa praxis.
Artikel 3
Mål
Syftet med detta beslut är att främja samarbete mellan medlemsstaterna genom nätverket på sysselsättningsområdet, inom de offentliga arbetsförmedlingarnas ansvarsområden, i syfte att bidra till Europa 2020 och till genomförandet av relevant unionspolitik, och därigenom stödja
a)
de mest utsatta samhällsgrupperna med hög arbetslöshet, särskilt äldre arbetstagare och unga som varken arbetar eller studerar,
b)
arbete under anständiga villkor och hållbart arbete,
c)
ett bättre funktionssätt för arbetsmarknaderna i EU,
d)
identifiering av kompetensbrister och tillhandahållande av information om deras omfattning och var de finns samt bättre matchning mellan arbetssökandenas kompetens och arbetsgivarnas behov,
e)
bättre integrering av arbetsmarknaderna,
f)
ökad frivillig geografisk och yrkesmässig rörlighet på rättvis grund för att tillgodose särskilda arbetsmarknadsbehov,
g)
integration av personer som är utestängda från arbetsmarknaden som ett led i kampen mot social utestängning,
h)
utvärdering och bedömning av aktiva arbetsmarknadsinitiativ och ett effektivt och verksamt genomförande av dessa.
Artikel 4
Nätverkets initiativ
1. Inom de offentliga arbetsförmedlingarnas ansvarsområden ska nätverket särskilt genomföra följande initiativ:
a)
Att utveckla och genomföra unionsomfattande evidensbaserad benchlearning bland de offentliga arbetsförmedlingarna för att med lämpliga metoder jämföra resultaten av deras arbete inom följande områden:
i)
Att bidra till att minska arbetslösheten för alla åldersgrupper och för utsatta grupper;
ii)
Att bidra till att minska arbetslöshetens varaktighet och att minska inaktivitet i syfte att motverka långtidsarbetslöshet och strukturarbetslöshet samt social utestängning;
iii)
Att tillsätta lediga tjänster (bland annat genom frivillig arbetskraftsrörlighet);
iv)
Att kunderna är nöjda när det gäller de offentliga arbetsförmedlingarnas tjänster.
b)
Att tillhandahålla ömsesidigt stöd antingen bilateralt eller i grupp genom samarbete, utbyte av information, erfarenheter och personal mellan medlemmarna i nätverket, inklusive stöd för genomförandet av landsspecifika rekommendationer från rådet som rör de offentliga arbetsförmedlingarna på begäran av medlemsstaten eller den offentliga arbetsförmedlingen i fråga.
c)
Att bidra till modernisering och förstärkning av de offentliga arbetsförmedlingarna på viktiga områden, i enlighet med Europa 2020-strategins sysselsättningspolitiska och sociala mål.
d)
Att utarbeta rapporter på begäran av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen eller på eget initiativ.
e)
Att bidra till genomförandet av relevanta politiska initiativ.
f)
Att anta och genomföra sitt årliga arbetsprogram som fastställer dess arbetsmetoder, förväntade resultat och de uppgifter som rör genomförandet av benchlearning.
g)
Att främja och utbyta bästa praxis för att identifiera unga som varken arbetar eller studerar och utveckla initiativ som säkerställer att de ungdomarna får den kompetens som krävs för att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden.
Vad gäller det initiativ som fastställs i led a i första stycket ska vid benchmarkingen de indikatorer som anges i bilagan användas. Nätverket ska också delta aktivt i genomförandet av detta arbete genom att dela med sig av uppgifter, kunskaper och metoder. Medlemsstaterna är alltjämt behöriga att besluta om huruvida de ska delta på frivillig basis i ytterligare benchlearning inom andra områden än de som förtecknas i leden i-iv i led a.
2. Nätverket ska upprätta en rapporteringsmekanism för de initiativ som anges i punkt 1. Vid tillämpningen av den mekanismen ska medlemmarna i nätverket avlägga årliga rapporter till styrelsen.
Artikel 5
Samarbete
Nätverket ska inleda samarbete med relevanta berörda parter på arbetsmarknadsområdet, bland annat andra arbetsförmedlingar, och, i förekommande fall, arbetsmarknadens parter, organisationer som företräder arbetslösa personer eller utsatta grupper, icke-statliga organisationer vars uppdrag rör sysselsättning, regionala och lokala myndigheter, det europeiska policynätverket för utveckling av en politik för livslång vägledning samt privata arbetsförmedlingar, genom att låta dem medverka i verksamhet och möten av relevans i nätverket samt genom att utbyta information och uppgifter med dem.
Artikel 6
Nätverkets funktionssätt
1. Nätverket ska ledas av en styrelse. Medlemsstaterna ska till styrelsen utse en ordinarie ledamot och en suppleant från sina respektive offentliga arbetsförmedlingars ledning. Kommissionen ska också utse en ordinarie styrelseledamot och en suppleant. Suppleanterna i styrelsen ska ersätta de ordinarie ledamöterna vid behov.
Sysselsättningskommittén ska bland sina medlemmar och i enlighet med sin arbetsordning utse en representant som ska ha observatörsstatus i styrelsen, förutom vid styrelsemöten som hålls i en begränsad krets. Styrelsen ska kunna hålla möten i en begränsad krets där en ledamot per medlemsstat och en ledamot från kommissionen deltar, förutom när det gäller punkter på dagordningen som rör det årliga arbetsprogrammet. Styrelsens arbetsordning bör innehålla närmare bestämmelser om möten i en begränsad krets.
2. Styrelsen ska utse en ordförande och två vice ordförande bland dess ledamöter som utsetts av en medlemsstat. Ordföranden ska företräda nätverket. En vice ordförande ska ersätta ordföranden vid behov.
3. Styrelsen ska enhälligt anta sin arbetsordning. Den arbetsordningen ska bland annat innehålla bestämmelser om styrelsens beslutsfattande och om utnämning av ordförande och vice ordförande och deras mandatperiod.
4. Styrelsen ska genom majoritetsbeslut anta
a)
nätverkets årliga arbetsprogram, som ska omfatta inrättandet av arbetsgrupper och regler för språkanvändning vid nätverkets möten,
b)
en teknisk ram för genomförande, som en del av nätverkets årliga arbetsprogram, av benchmarking och ömsesidigt lärande, däribland benchlearningmetoder som bygger på de i bilagan till detta beslut angivna benchmarkingindikatorerna för jämförelse av de offentliga arbetsförmedlingarnas resultat, kontextvariabler, uppgiftsinlämningskrav och inlärningsverktygen i det integrerade programmet för ömsesidigt lärande,
c)
nätverkets årliga rapport. Rapporten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet och den ska offentliggöras.
5. Styrelsen ska biträdas av ett sekretariat som tillhandahålls av och finns inom kommissionen. Sekretariatet ska i samarbete med ordföranden och vice ordförandena förbereda styrelsemöten, nätverkets årliga arbetsprogram och dess årliga rapport. Sekretariatet ska ha ett nära samarbete med sysselsättningskommitténs sekretariat.
Artikel 7
Finansiellt stöd för stimulansåtgärden
De sammanlagda medlen för genomförandet av detta beslut ska fastställas inom ramen för Progress/sysselsättningsdelen av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation, vars årliga anslag ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom budgetramen.
Artikel 8
Ändring av bilagan om benchmarkingindikatorer
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 9 för att ändra bilagan som fastställer benchmarkingindikatorer.
Artikel 9
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 8 ska ges till kommissionen från och med den 17 juni 2014 till och med den 31 december 2020.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 8 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artikel 8 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 10
Översyn
Senast den 18 juni 2017 ska kommissionen lämna en rapport om tillämpningen av detta beslut till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Man ska i rapporten särskilt bedöma i vilken utsträckning nätverket har bidragit till uppnåendet av de mål som anges i artikel 3 och om det har fullgjort sina uppgifter. Rapporten ska även innehålla en bedömning av hur benchmarkingen inom de områden som avses i artikel 4.1 a i-iv har utvecklats och genomförts av nätverket.
Artikel 11
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 12
Adressater
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2014.