NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 258/2014
av den 3 april 2014
om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014-2020 och om upphävande av beslut nr 716/2009/EG
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 716/2009/EG (3) inrättades ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision. Till och med den 31 december 2013 samfinansierade unionen genom detta beslut driftsbidrag till European Financial Reporting Advisory Group (nedan kallat Efrag), International Financial Reporting Standards Foundation (nedan kallat IFRS Foundation), den rättsliga efterträdaren till International Accounting Standards Committee Foundation (nedan kallat IASCF) samt Public Interest Oversight Board (nedan kallat Piob).
(2)
Krisen på finansmarknaderna, som började 2008, har gjort att frågan om finansiell rapportering och revision fått en central plats på unionens politiska dagordning. Ett välfungerande gemensamt ramverk för finansiell rapportering är nödvändigt för den inre marknaden, för effektivt fungerande kapitalmarknader och för förverkligandet av den integrerade marknaden för finansiella tjänster inom unionen.
(3)
Utöver den centrala roll som redovisningen spelar för att säkerställa att investerare får viktig information om balansräkningar, resultaträkningar och kassaflöden, utgör finansiella rapporter även ett underlag för en effektiv bolagsstyrning.
(4)
Förutom att finansiella rapporter fyller en viktig funktion när det gäller att skydda aktieägarnas och fordringsägarnas intressen, utgör de fundamentet för tillsynsbestämmelser i det avseendet att alla betydande lagstiftningsinstrument på området för finansiella tjänster grundar sig på företags redovisning, inbegripet Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5). Tillsynsmyndigheter utgår från redovisningsterminologi för att förstå vilka risker ett företag tar och följaktligen vad som krävs av det företaget.
(5)
I en global ekonomi behövs ett övergripande redovisningsspråk samtidigt som hänsyn tas till de många olika redovisningstraditioner som redan tillämpas. G20-gruppen har vid ett flertal tillfällen efterfrågat globala redovisningsstandarder och konvergens för gällande och framtida redovisningsstandarder. International Financial Reporting Standards (nedan kallade IFRS), som International Accounting Standards Board (nedan kallad IASB) utvecklat, har antagits och används i många jurisdiktioner i världen, med undantag för några viktiga jurisdiktioner. Sådana internationella redovisningsstandarder måste utvecklas i en öppen process där demokratiskt ansvar kan utkrävas. För att säkerställa att unionens intressen beaktas och att globala standarder håller hög kvalitet och är förenliga med unionsrätten, krävs det att unionens intressen på lämpligt sätt beaktas i denna internationella standardiseringsprocess. De intressena omfattar upprätthållandet av principen om att de finansiella rapporterna bör ge en ”rättvisande bild” och bör vara tillförlitliga, begripliga, jämförbara och relevanta.
(6)
I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (6) bör IFRS införlivas i unionsrätten för att tillämpas av företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i unionen endast om IFRS uppfyller villkoren i den förordningen, inklusive kravet på att årsbokslutet ska ge en rättvisande bild som fastställs i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (7). IFRS spelar därför en viktig roll för den inre marknadens funktion, varför unionen har ett direkt intresse av att se till att processen där IFRS utvecklas och godkänns resulterar i standarder som är förenliga med den inre marknadens regelverk.
(7)
IFRS-standarderna utfärdas av IASB och tolkningar av dem utfärdas av IFRS Interpretations Committee, två organ inom IFRS Foundation. Det är därför viktigt att finna lämpliga finansieringsformer för IFRS Foundation.
(8)
Efrag bildades 2001 av europeiska organisationer som företräder emittenter samt redovisnings- och revisionsspecialister som är delaktiga i finansiell rapportering. I enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 lämnar Efrag yttranden till kommissionen om huruvida en redovisningsstandard som utfärdats av IASB - eller en tolkning som utfärdats av IFRS Interpretations Committee, i väntan på godkännande, är förenlig med kriterierna i den förordningen.
(9)
Efrag spelar rollen som ”den europeiska redovisningens och revisionens språkrör” på den globala arenan. I denna egenskap levererar Efrag material till IASB:s standardiseringsprocess. För att kunna fullgöra denna uppgift bör Efrag genom vederbörliga förfaranden få ta del av alla olika åsikter som finns i unionen. I dessa förfaranden bör nationella standardiseringsmyndigheter, regeringar och tillsynsmyndigheter och andra intressenter spela en avgörande roll, eftersom medlemsstater och olika intressenter har synpunkter som avsevärt skiljer sig från varandra. All samverkan mellan Efrag och IASB bör ske helt öppet, och alla beslut som Efrag fattar bör grundas på utbredda samråd med nationella standardiseringsmyndigheter.
(10)
På grund av Efrags roll när det gäller att bedöma huruvida IFRS-standarderna uppfyller kraven i unionens bolagsrätt och bolagspolitik enligt förordning (EG) nr 1606/2002 är det nödvändigt för unionen att säkerställa att Efrag får stabil finansiering och att därmed bidra till dess finansiering.
(11)
Den 12 november 2013 offentliggjorde kommissionen en rapport av Philippe Maystadt, som är särskild rådgivare till kommissionären med ansvar för inre marknaden och tjänster (nedan kallad den särskilda rådgivarens rapport). I denna rapport beskrevs de möjliga reformer av Efrags styrning som syftar till att stärka unionens bidrag till utarbetandet av internationella redovisningsstandarder. För att uppnå samfinansieringsprogrammets förväntade mål som fastställs genom denna förordning (nedan kallat programmet) är det nödvändigt att styrningsformerna ändras i överensstämmelse med de rekommendationer som fastställs i den särskilda rådgivarens rapport, och att de reformerna genomförs så snart som möjligt. Kommissionen bör övervaka genomförandet av reformen av Efrags styrning och informera Europaparlamentet och rådet om framstegen med genomförandet. I detta syfte bör kommissionen senast den 31 mars 2014 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av reformen av styrningen.
(12)
Det tekniska arbetet i Efrag bör vara inriktat på teknisk rådgivning till kommissionen om godkännandet av IFRS och ett lämpligt deltagande i utvecklingen av sådan IFRS och bör säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till unionsintressen vid fastställandet av de internationella standarderna. De intressena bör omfatta begreppet ”försiktighet” och kravet på en ”rättvisande bild” enligt direktiv 2013/34/EU och bör ta hänsyn till standardernas inverkan på finansiell stabilitet och ekonomi. Kommissionen bör bedöma det tekniska arbetet i Efrag i rapporter som utarbetas i enlighet med kriterierna som fastställs i denna förordning.
(13)
Piob verkar inom lagstadgad revision och skapades 2005 av Monitoring Group, som är en internationell organisation med ansvar för att övervaka reformen av hur Internationella revisorsförbundet styrs (nedan kallat Ifac). Piobs roll är att övervaka processen som leder fram till att internationella revisionsstandarder (ISA) antas och andra verksamheter av allmänt intresse som genomförs av Ifac. ISA kan antas i unionen, förutsatt att de har utarbetats med ett lämpligt förfarande, med offentlig tillsyn och insyn enligt kraven i artikel 26 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (8). I förslagen av den 30 november 2011 planeras det också att införa ISA i unionen.
(14)
Ett införande av ISA i unionen och Piobs centrala roll när det gäller att se till att ISA uppfyller kraven i direktiv 2006/43/EG innebär att unionen har ett direkt intresse av att säkerställa att sådana standarders utvecklings- och godkännandeprocess leder till standarder som är förenliga med den inre marknadens regelverk. I kommissionens förslag att ändra direktiv 2006/43/EG erkänns också Piobs roll uttryckligen. Det är därför viktigt att säkerställa lämpliga finansieringsformer för Piob.
(15)
Organ på redovisnings- och revisionsområdet är mycket beroende av finansiering, har stor betydelse för unionen och är avgörande för den inre marknadens funktion. Ett program inrättades genom beslut nr 716/2009/EG vars föreslagna mottagare har samfinansierats med driftsbidrag ur unionens budget, vilket har gjort det möjligt för dem att öka sitt finansiella oberoende av den privata sektorn och tillfälliga källor. Därigenom har deras kapacitet och trovärdighet ökats. Offentlig finansiering bör dock inte i sig anses bekräfta detta oberoende av den privata sektorn. Det bör särskilt ställas krav på större öppenhet i fråga om vilka som sitter i styrelserna för bland annat IASB och Efrag, så att det kan säkerställas att alla intressenter företräds i standardiserings- och godkännandeprocessen. Efrag och IASB bör vidta alla lämpliga åtgärder för att undvika intressekonflikter, bland annat genom upplysningskrav som är anpassade efter funktionerna och ansvarsområdena för de olika personalkategorier som anställts av de organisationerna.
(16)
Erfarenheten har visat att unionens samfinansiering gör att stödmottagarna erhåller tydlig, stabil, diversifierad, sund och adekvat finansiering. Den gör det också möjligt för mottagarna att fullfölja sitt offentliga uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt. Därför bör tillräcklig finansiering även fortsättningsvis tryggas genom unionsbidrag till arbetet med att fastställa internationella redovisnings- och revisionsstandarder, i synnerhet till IFRS Foundation, Efrag och Piob.
(17)
Finansieringen av IFRS Foundation och Efrag har förändrats, och de har dessutom genomgått ändring av styrningsformer för att säkerställa att de med sina strukturer och förfaranden fullgör sitt publika uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt, med insyn och demokratiskt ansvar. När det gäller IFRS Foundation, inrättades ett övervakningsorgan år 2009 för att säkerställa offentlig ansvarighet och tillsyn, det rådgivande standardrådets effektivitet förstärktes (Standards Advisory Council), insynen ökades och konsekvensbedömningarnas roll formaliserades som en del av standardförfarandet hos IASB. Arbetet med att förbättra dessa organs styrningsformer kommer att fortsätta. Kommissionen inledde 2013 en utvärdering av tillämpningen av förordning (EG) nr 1606/2002. Tillämpningsområdet för utvärderingen omfattar särskilt de kriterier för godkännande av IFRS i unionen som fastställs i artikel 3.2 i den förordningen och styrningsformerna som tagits fram av IFRS Foundation och IASB. Kommissionen avser att senast den 31 december 2014 slutföra utvärderingen och rapportera om resultaten till Europaparlamentet och rådet. Om så är lämpligt kommer kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att förbättra funktionen av den förordningen.
(18)
I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (9), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
(19)
Unionens finansiella intressen skyddas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (10) och genom kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) nr 1268/2012 (11); dessa förordningar ska tillämpas vid genomförandet av programmet, med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, med begränsning av antalet fall där kommissionen behåller det direkta ansvaret för genomförande och förvaltning samt med nödvändig proportionalitet mellan medlens storlek och den administrativa bördan vid utnyttjandet av dem.
(20)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter med avseende på utarbetandet av årliga arbetsprogram.
(21)
Programmet förväntas bidra till målen att säkerställa jämförbarhet och insyn i företagens finansiella rapporter inom hela unionen och att föra fram unionens behov i samband med den globala harmoniseringen av finansiella rapporteringsstandarder. En gemensam europeisk röst skulle bidra till att främja internationellt accepterande av IFRS och konvergens och internationella revisionsstandarder av hög kvalitet i alla medlemsstater. Programmet bör också bidra till Europa 2020-strategin genom att stärka den inre marknaden för finansiella tjänster och kapital, och till denna strategis externa dimension.
(22)
Förordningen bör möjliggöra samfinansiering av verksamheten hos vissa organ som arbetar för mål som ingår i och främjar unionens politik när det gäller att utarbeta standarder, godkänna standarder eller övervaka standardiseringsprocessen inom finansiell rapportering och revision.
(23)
Unionsfinansiering föreslås för ett väl definierat och begränsat antal nyckelorgan inom finansiell rapportering och revision. Inom den nuvarande institutionella ramen bör finansieringen säkerställa en stabil, diversifierad, sund och adekvat finansiering så att de relevanta organen kan fullgöra sitt unionsrelaterade eller offentliga uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt. De organen bör offentliggöra en specificering av beloppen för övrig finansiering från alternativa källor.
(24)
Kommissionen bör, med hänsyn till utvecklingen efter rekommendationerna som fastställs i den särskilda rådgivarens rapport, i mars 2014 och från och med 2015 en gång om året, senast i juni, lägga fram rapporter om Efrags framsteg med att genomföra sina reformer av styrningsformerna. IASB har inlett en översyn av begreppsramen. Efter offentliggörandet av den omarbetade begreppsramen bör kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om eventuella ändringar av begreppsramen och orsakerna till dessa ändringar och framför allt fokusera på begreppen försiktighet och tillförlitlighet och säkerställa respekten för principen om en rättvisande bild enligt direktiv 2013/34/EU. Stödmottagarna bör se till att offentliga medel används på ett effektivt och ekonomiskt sätt, bland annat när det gäller resekostnader och därtill hörande kostnader.
(25)
Programmet bör ersätta det tidigare samfinansieringsprogrammet för stödmottagarna. Av rättssäkerhetsskäl bör därför beslut nr 716/2009/EG upphävas.
(26)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen inrättandet av ett unionsprogram för perioden 2014-2020 för att stödja aktiviteterna för de organ som bidrar till att uppnå unionens politikmål vad gäller finansiell rapportering och revision, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av målens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(27)
Eventuell finansiering av nya stödmottagare, även om dessa är direkta efterföljare till någon av de stödmottagare som förtecknas i denna förordning, bör godkännas av Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 294 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(28)
Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för den här förordningen till tillämpningsperioden för rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (12). Den här förordningen bör därför tillämpas från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. Ett unionsprogram (nedan kallat programmet) inrättas härmed för perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020 för att stödja den verksamhet som bedrivs av organ som bidrar till att uppnå unionens politiska mål för finansiell rapportering och revision.
2. Programmet ska bidra till genomförandet av unionens politik inom finansiell rapportering och revision som genomförs av IFRS Foundation, Efrag eller Piob och omfattar standarders utveckling eller bidrag till utveckling, tillämpning, utvärdering eller övervakning av standarder eller tillsyn över standardiseringsförfarandena.
Artikel 2
Mål
Programmet har som mål att förbättra villkoren för den inre marknadens effektiva funktion genom att stödja öppen och självständig utveckling av internationella standarder för finansiell rapportering och revision.
Artikel 3
Stödmottagare
1. Programmets stödmottagare ska vara följande:
a)
Inom finansiell rapportering:
i)
Efrag under perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2016.
ii)
IFRS Foundation.
b)
Inom revisionsområdet: Piob.
2. De organ som arbetar med finansiell rapportering och revision och som erhåller unionsfinansiering genom programmet ska åläggas en aktsamhetsplikt att säkerställa sitt oberoende och att de offentliga medlen används på ett ekonomiskt och effektivt sätt, oavsett vilka andra finansieringskällor de skulle kunna ha.
Artikel 4
Beviljande av bidrag
Programfinansieringen ska avse driftsbidrag som beviljas för ett år i taget.
Artikel 5
Öppenhet
Alla programmets stödmottagare ska på framträdande plats, exempelvis på en webbplats, i en publikation eller årsrapport, ange att de finansieras genom unionens budget, och offentliggöra en specificering av beloppen för övrig finansiering från andra källor.
Artikel 6
Finansiella bestämmelser
1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2014-2020 ska vara 43 176 000 euro i löpande priser.
2. De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen.
3. Den vägledande fördelningen av finansieringsramen enligt punkt 1 för de tre stödmottagarna ska vara följande:
a)
För Efrag: 9 303 000 euro.
b)
För IFRS Foundation: 31 632 000 euro.
c)
För Piob: 2 241 000 euro.
Artikel 7
Programgenomförandet
Kommissionen ska genomföra programmet genom att upprätta årliga arbetsprogram i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Varje årligt arbetsprogram ska genomföra de programmål som fastställs i artikel 2 i denna förordning genom att ange följande:
a)
Förväntade resultat.
b)
En fördelning av budgeten per stödmottagare, i enlighet med de vägledande belopp som anges i artikel 6.3.
För att säkerställa öppenhet ska det årliga arbetsprogrammet även innehålla en hänvisning till de mål som anges i artikel 2 och den genomförandemetod som fastställs i artikel 4 samt rapportens resultat.
Kommissionen ska anta de årliga arbetsprogrammen genom genomförandeakter.
Artikel 8
Skyddet av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt programmet.
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (13), utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som berörs av sådan finansiering.
Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra styckena ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som är ett resultat av genomförandet av den här förordningen.
Artikel 9
Utvärdering
1. Senast den 31 mars 2014 ska kommissionen lägga fram en första rapport till Europaparlamentet och rådet om nödvändiga reformer av styrningsformerna i samband med redovisning och finansiell information avseende Efrag, bland annat med hänsyn till utvecklingen efter rekommendationerna som fastställs i den särskilda rådgivarens rapport och de åtgärder som Efrag redan har vidtagit för att genomföra dessa reformer.
2. Senast den 31 december 2014 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om resultaten av kommissionens utvärdering av förordning (EG) nr 1606/2002 - inklusive, där så är lämpligt, förslag till ändring av den förordningen i syfte att förbättra dess funktion - och om styrningsformerna för alla relevanta institutioner.
3. Från och med 2015 ska kommissionen utarbeta en årsrapport om verksamheten vid IFRS Foundation när det gäller utvecklingen av IFRS, Piob och Efrag.
4. I fråga om IFRS Foundation ska den rapport som avses i punkt 3 behandla dess verksamhet och framför allt de allmänna principer som har legat till grund för utarbetandet av nya standarder. Rapporten ska också inkludera frågan huruvida IFRS tar vederbörlig hänsyn till olika företagsmodeller, avspeglar de faktiska konsekvenserna av ekonomiska transaktioner, inte är alltför komplicerade och undviker att införa kortsiktighet och systematiska fel på grund av volatilitet.
Efter offentliggörandet av den omarbetade begreppsramen ska rapporten behandla de ändringar som införts i begreppsramen, med särskild tonvikt på begreppen försiktighet och tillförlitlighet.
5. I fråga om Piob eller den organisation som efterträder Piob, ska den rapport som avses i punkt 3 behandla utvecklingen i diversifieringen av finansieringen. Om finansieringen av Ifac under ett visst år överstiger mer än två tredjedelar av den samlade Piob-finansieringen, ska kommissionen föreslå att dess årliga bidrag till detta år begränsas till högst 300 000 euro.
6. I fråga om Efrag ska den rapport som avses i punkt 3 behandla
a)
huruvida Efrag i sitt tekniska arbete med internationella redovisningsstandarder tar tillräcklig hänsyn till kravet i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002, särskilt genom att bedöma om nya eller ändrade IFRS är förenliga med principen om en ”rättvisande bild” och bidrar till det europeiska gemensamma bästa,
b)
huruvida Efrag i sitt tekniska arbete med IFRS gör en adekvat bedömning av om föreslagna, nya eller ändrade internationella redovisningsstandarder som tagits fram av IASB är faktabaserade och motsvarar unionens behov genom att ta hänsyn till den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen, och
c)
Efrags framsteg med genomförandet av sina reformer av styrningsformerna, med hänsyn till utvecklingen efter rekommendationerna enligt den särskilda rådgivarens rapport.
Om det är lämpligt ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag om att fortsätta finansieringen av Efrag efter den 31 december 2016.
7. Kommissionen ska översända den rapport som avses i punkt 3 till Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni varje år.
8. Senast tolv månader innan programmet upphör ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet lämna en rapport om hur programmets mål har uppnåtts. Den rapporten ska utvärdera åtminstone programmets samlade relevans och konsekvens, genomförandets effektivitet och mottagarens arbetsprograms övergripande och enskilda effektivitet när det gäller uppnåendet av de mål som avses i artikel 2.
9. Kommissionen ska sända de rapporter som avses i denna artikel till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för kännedom.
Artikel 10
Upphävande
Beslut nr 716/2009/EG ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2014.
Artikel 11
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 april 2014.