NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1309/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s návrhem Komise zahájit novou strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „Strategie Evropa 2020“). Jednou ze tří priorit strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje proti chudobě a modernizace trhů práce, odborné přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější společnost podporující začlenění. Překonání nepříznivých dopadů globalizace si rovněž žádá vytváření pracovních míst v celé Unii a důslednou politiku podpory růstu.
(2)
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (3) na dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. EFG umožňuje Unii prokazovat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, a může rovněž podpořit příjemce pomoci v případě malých trhů práce nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, a to i tehdy, pokud počet propuštěných pracovníků nedosahuje obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění prostředků z EFG.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ Komise uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. Prosince 2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního začlenění pracovníků propuštěných v oblastech, odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
(4)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (4) v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na pracovníky, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG použit v rámci stávajících či budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku zásadních hospodářských problémů, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.
(5)
Evropské středisko pro monitorování změn působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) v Dublinu napomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace a využívání EFG.
(6)
Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud počet propuštěných pracovníků dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, nebo za výjimečných okolností, však mohou být žádosti podávány i při nižším počtu propuštěných pracovníků.
(7)
Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního poměru. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za příjemce pomoci z EFG pro účely tohoto nařízení.
(8)
EFG by měl dočasně poskytovat pomoc mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“) a kteří pobývají v regionech spadajících pod Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, neboť uvedené regiony jsou neúměrně zasaženy rozsáhlým propouštěním.
(9)
Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by proto mělo být omezeno. Společnosti by mohly být vybízeny k tomu, aby spolufinancovaly opatření podporovaná z EFG.
(10)
Při vypracování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti příjemců pomoci. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení co největšího počtu příjemců pomoci účastnících se těchto opatření do udržitelného zaměstnání, a to co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva.
(11)
Členské státy by měly při navrhování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům pomoci, včetně mladých a starších nezaměstnaných osob a osob ohrožených chudobou, a to vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize a globalizace se specifickými problémy.
(12)
Při provádění EFG by měly být dodržovány a prosazovány zásady rovnosti žen a mužů a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny ve strategii Evropa 2020.
(13)
Pro účinnou a rychlou podporu příjemců pomoci by měly členské státy učinit vše pro to, aby podaly úplné žádosti o finanční příspěvek z EFG. Poskytování dalších informací by mělo být časově omezené.
(14)
V zájmu příjemců pomoci a orgánů odpovědných za provádění opatření by měl žádající členský stát všechny subjekty zapojené do procesu podávání žádostí průběžně informovat o postupu žádosti.
(15)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají k dispozici příjemci pomoci v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat.
(16)
Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků.
(17)
Jako výraz solidarity Unie s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, by se míra spolufinancování měla stanovit ve výši 60 % nákladů balíčku a jeho provádění.
(18)
Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG.
(19)
K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby.
(20)
Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5) (dále jen „interinstitucionální dohoda“) určuje rozpočtový rámec EFG.
(21)
V zájmu příjemců pomoci by měla být pomoc poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
(22)
V případě, že podnik ukončil činnost, je možné pracovníkům, kteří byli z tohoto podniku propuštěni, pomoci v tom, aby mohli převzít část jeho činnosti nebo činnost veškerou, a členský stát, v němž se podnik nachází, může k uskutečnění tohoto kroku poskytnout finanční zálohu, která je za tímto účelem nezbytně nutná.
(23)
Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě sledovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG.
(24)
Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Členské státy by měly odůvodnit způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG. Vzhledem ke krátkému období pro provádění činností EFG by se do povinností předkládat zprávy měla promítnout konkrétní povaha použití prostředků EFG. Je proto nezbytné odchýlit se v případě povinností předkládat zprávy od finančního nařízení.
(25)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) na období víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Cílem EFG je přispět k inteligentnímu a udržitelnému hospodářskému růstu podporujícímu začlenění a podporovat udržitelnou zaměstnanost v Unii tím, že jí umožní projevit solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni, a s osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize a zajistit podporu těmto pracovníkům a osobám.
Cílem akcí, jež využívají finanční příspěvky z EFG, je zajistit, aby co největší počet příjemců pomoci, kteří se účastní těchto akcí, nalezl udržitelné zaměstnání co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na žádosti členských států o finanční příspěvky poskytované z EFG na akce pro:
a)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným nárůstem dovozu do Unie, závažnou proměnou obchodu Unie se zbožím nebo službami, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí za podmínky, že má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na místní, regionální nebo národní hospodářství;
b)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „příjemcem pomoci“ rozumí:
a)
pracovník, jehož pracovní poměr je předčasně ukončen pro nadbytečnost nebo skončí v referenčním období uvedeném v článku 4 a není obnoven;
b)
osoba samostatně výdělečně činná, která zaměstnávala nejvíce 10 pracovníků, kteří byli propuštěni ve smyslu tohoto nařízení, a která přestala vykonávat svou činnost za podmínky, že tato činnost byla prokazatelně závislá na podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a), nebo že tato osoba samostatně výdělečně činná vykonávala svou činnost v dotčeném hospodářském odvětví ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b).
Článek 4
Kritéria pro pomoc
1. Finanční příspěvek z EFG se poskytne v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 2, jež zapříčiní, že:
a)
během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných u dodavatelů uvedeného podniku nebo u výrobců, kteří jsou jeho odběrateli, a osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, u těchto dodavatelů nebo výrobců;
b)
během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, více než 500.
2. V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, řádně odůvodněných žádajícím členským státem, je možné žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální nebo národní hospodářství. Žádající členský stát uvede, která z kritérii pro pomoc stanovených v odst. 1 písm. a) a b) nejsou zcela splněna. Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí přesáhnout 15 % roční maximální částky rozpočtu EFG.
Článek 5
Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
1. Žádající členský stát uvede způsob používaný pro výpočet počtu pracovníků a samostatně výdělečných osob pro účely článku 4.
2. Žádající členský stát vypočítá počet uvedený v odstavci 1 na základě jednoho z těchto dnů:
a)
dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (7) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění; v tomto případě žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, a to předtím, než Komise dokončí posouzení;
b)
dne jednotlivé výpovědi z pracovního poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr;
c)
dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání;
d)
dne ukončení přidělení podniku, který jeho práci využíval, nebo
e)
v případě osoby samostatně výdělečně činné na základě dne, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.
Článek 6
Způsobilí příjemci pomoci
1. Žádající členský stát může poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG způsobilým příjemcům pomoci, mezi něž mohou patřit:
a)
propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a za referenční období stanovené v článku 4,
b)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a to před začátkem nebo po uplynutí referenčního období stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a),
c)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a).
Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) a c) se považují za způsobilé, pokud byli propuštěni nebo přestaly vykonávat svou činnost po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a za podmínky, že lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
2. Odchylně od článku 2 může žádající členský stát do 31. prosince 2017 poskytovat individualizované služby spolufinancované z EFG takovému počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) a kteří v den podání žádosti nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let -, který nepřekročí počet cílových příjemců pomoci, a to prioritně pro ty osoby, které byly propuštěny nebo přestaly vykonávat svou činnost, za podmínky, že k propouštění ve smyslu článku 3 došlo alespoň zčásti v regionech na úrovni NUTS 2, které jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Podporu lze poskytovat těmto mladým lidem, kteří nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let - v těch regionech na úrovni NUTS 2, jež jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 7
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jež mají usnadnit opětovné profesní začlenění cílových příjemců pomoci, zejména pak znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, do zaměstnání nebo zahájení samostatné výdělečné činnosti. Součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může být zejména:
a)
individuálním potřebám přizpůsobená odborná příprava a rekvalifikace, včetně dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií a osvědčování získaných zkušeností, pomoc při hledání zaměstnání, poradenství pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci a spolupráce;
b)
zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou přípravu (včetně náhrad pro pečovatele);
c)
opatření zaměřená na povzbuzení zejména znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, aby zůstaly na trhu práce, nebo se na něj vrátily.
Náklady na opatření podle písmene b) nesmí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
Náklady na investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nesmí překročit 15 000 EUR.
Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček by měl být v souladu s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje.
2. Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření:
a)
zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě;
b)
akce, které mají být na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv prováděny podniky.
Akce podporované z EFG nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
3. Koordinovaný balíček opatření individualizovaných služeb je vypracován na základě konzultace s cílovými příjemci pomoci či jejich zástupci nebo se sociálními partnery.
4. Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti.
Článek 8
Žádosti
1. Žádající členský stát podá Komisi žádost do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2.
2. Komise do dvou týdnů ode dne podání žádosti, případně ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, potvrdí příjem žádosti a informuje členský stát o jakýchkoliv dalších informacích, které potřebuje, aby danou žádost mohla posoudit.
3. Pokud Komise takové další informace požaduje, členský stát odpoví do šesti týdnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na řádně odůvodněnou žádost dotčeného členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o dva týdny.
4. Na základě informací poskytnutých členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, a to do 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, nebo případně překladu této žádosti. Pokud by Komise výjimečně nemohla tuto lhůtu dodržet, poskytne písemné vysvětlení s uvedením důvodů pro zpoždění.
5. Úplná žádost musí obsahovat tyto informace:
a)
odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěním nebo ukončením činnosti a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo zásadními problémy místního, regionálního a národního hospodářství způsobenými globalizací nebo pokračováním celosvětové finanční a hospodářské krize nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc stanovených v článku 4;
b)
v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky příslušným způsobem zabezpečil;
c)
posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a vysvětlení událostí, jež k těmto případům propouštění vedly;
d)
identifikaci případných propouštějících podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií cílových příjemců pomoci rozlišených podle pohlaví a věkových skupin;
e)
očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost;
f)
popis koordinovaného balíčku individualizovaných služeb a s nimi spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti osob se zdravotním postižením, starších nebo mladých příjemců pomoci;
g)
vysvětlení toho, jak balíček opatření doplňuje akce financované jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i informace o akcích, které jsou povinné pro dotyčné podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv;
h)
odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb na podporu cílových příjemců pomoci a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti;
i)
dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům pomoci a činnosti vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 4;
j)
postupy pro případnou konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo jinými relevantními organizacemi;
k)
prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč individualizované služby nenahrazují opatření, která mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv přijímána společnostmi;
l)
zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování;
Článek 9
Doplňkovost, soulad a koordinace
1. Finanční příspěvek z EFG nenahrazuje akce, které mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv provedeny společnostmi.
2. Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje akce členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně akcí spolufinancovaných z fondů Unie.
3. Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění solidarity a dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům pomoci. Akce podporované z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory.
4. V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci z fondů Unie.
5. Žádající členský stát zajistí, aby specifické akce, které obdržely finanční příspěvek z EFG, neobdržely zároveň pomoc z jiných finančních nástrojů Unie.
Článek 10
Rovnost mužů a žen a nediskriminace
Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění gendrového hlediska staly nedílnou a podporovanou součástí různých etap provádění finančního příspěvku z EFG. Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu provádění jeho různých etap.
Článek 11
Technická pomoc z podnětu Komise
1. EFG může z podnětu Komise v mezích nejvýše 0,5 % z roční maximální částky EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, sledování, sběr dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG. Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu, činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
2. Evropský parlament a Rada na návrh Komise poskytnou na počátku každého roku částku na technickou pomoc v mezích stropu stanoveného v odstavci 1.
3. Úkoly stanovené v odstavci 1 musí být prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.
4. Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, sledování a hodnocení EFG. Informace o využívání EFG a jasné pokyny k využívání EFG by Komise měla poskytovat rovněž sociálním partnerům na evropské a vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Informace, komunikace a propagace
1. Žádající členský stát poskytuje a zveřejňuje informace týkající se financovaných akcí. Tyto informace jsou určeny cílovým příjemcům pomoci, místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z EFG.
2. Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové webové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG a pokyny k podávání žádostí, jakož i informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu.
3. Komise provede informační a komunikační činnosti týkající se případů pomoci z EFG a výsledků vycházející z jejích zkušeností za účelem zvýšení účinnosti EFG a zajištění informovanosti občanů a pracovníků Unie o EFG. Komise každé dva roky připraví zprávu o využívání EFG podle zemí a odvětví.
4. Zdroje přidělené na komunikační akce podle tohoto nařízení rovněž přispějí k zahrnutí komunikace orgánů Unie týkající se politických priorit Unie za podmínky, že souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
Článek 13
Stanovení finančního příspěvku
1. Na základě posouzení provedeného podle článku 8 a s ohledem zejména na počet cílových příjemců pomoci Komise co nejdříve vyhodnotí navržené akce a odhadované náklady a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 60 % celkových odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8 odst. 5 písm. h).
2. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě řízení stanovené v článku 15.
3. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu.
Článek 14
Způsobilost výdajů
1. Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG od dnů stanovených v žádosti podle čl. 8 odst. 5 písm. i), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci v souladu s čl. 7 odst. 1 nebo ke kterým nese administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst. 4.
2. V případě grantů se odpovídajícím způsobem použijí články 67 a 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1303/2013 (8) a článek 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1304/2013 (9), a jakékoli akty v přenesené pravomoci přijaté Komisí podle uvedených nařízení.
Článek 15
Rozpočtový proces
1. Podmínky fungování EFG musí být v souladu s bodem 13 interinstitucionální dohody.
2. Prostředky pro EFG jsou zapsány do souhrnného rozpočtu Unie na prozatímním základě.
3. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé vyvinou veškeré úsilí, aby se doba pro uvolnění prostředků z EFG zkrátila na minimum.
4. Pokud Komise dospěje k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, navrhne, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijímají společně Evropský parlament a Rada ve lhůtě jednoho měsíce od předložení návrhu Evropskému parlamentu a Radě. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament většinou hlasů svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů.
Současně s návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků do příslušných rozpočtových položek. Není-li dosaženo dohody, zahájí se třístranný rozhovor.
Převody prostředků v souvislosti s EFG se provedou v souladu s článkem 27 finančního nařízení.
5. Současně s přijetím návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou rozhodnutí o prostředků z EFG.
6. Návrh rozhodnutí o prostředků z EFG podle odstavce 4 musí obsahovat:
a)
posouzení provedené podle čl. 8 odst. 4 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází;
b)
doklad o tom, že podmínky stanovené v článcích 4 a 9 byly splněny; a
c)
důvody odůvodňující navrhované částky.
Článek 16
Vyplacení a použití finančního příspěvku
1. Po vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5 v platnost vyplatí Komise dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 % a to v zásadě do 15 dnů. Předběžné financování se vyúčtuje při ukončení poskytování finančního příspěvku podle čl. 18 odst. 2.
2. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 59 finančního nařízení.
3. Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 5.
4. Členský stát provede způsobilé akce stanovené v článku 7 co nejdříve, avšak nejpozději 24 měsíců ode dne podání žádosti podle čl. 8 odst. 1.
Členský stát může rozhodnout o odložení dne zahájení způsobilých akcí až o tři měsíce ode dne podání žádosti. V případě takového odložení musí být způsobilé akce uskutečněny do 24 měsíců ode dne jejich zahájení, které členský stát oznámil v příslušné žádosti.
Pokud se příjemce pomoci účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá dva roky či více, mohou být poplatky za tento kurz zahrnuty do spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1 za předpokladu, že příslušné poplatky byly uhrazeny k uvedenému dni.
5. Při provádění akcí zahrnutých do balíčku individualizovaných služeb může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších způsobilých akcí uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5. Komise zhodnotí navrhované změny a, pokud s nimi souhlasí, oznámí to členskému státu.
6. Výdaje podle čl. 7 odst. 4 jsou způsobilé do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy.
Článek 17
Používání eura
Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.
Článek 18
Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku
1. Nejpozději šest měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace o:
a)
druhu akcí a hlavních výsledcích,
b)
názvech orgánů, které v členském státě provádějí balíček opatření,
c)
charakteristikách cílových příjemců pomoci a jejich postavení v zaměstnání,
d)
tom, zda byl podnik v uplynulých pěti letech, s výjimkou mikropodniků a malých a středních podniků, příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie;
e)
výkazu obsahujícím odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné doplňkovosti daných akcí s akcemi financovanými prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF).
Tam, kde to je možné, se údaje týkající se příjemců rozliší podle pohlaví.
2. Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případných vyrovnání dotčeným členským státem podle článku 22.
Článek 19
Dvouletá zpráva
1. Do 1. srpna 2015 a poté každé dva roky Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1927/2006 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměří zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných akcí včetně statistik týkajících se míry opětovného začlenění příjemců pomoci podle členských států a jejich doplňkovosti s akcemi financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku. Měla by rovněž zahrnovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny z důvodu nedostatečných prostředků nebo nezpůsobilosti.
2. Zpráva je zasílána pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
Článek 20
Hodnocení
1. Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede:
a)
do 30. června 2017 hodnocení v polovině období týkající se účinnosti a udržitelnosti dosažených výsledků;
b)
do 31. prosince 2021 hodnocení ex post s pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu.
2. Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 jsou pro informaci zasílány Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních by měla být zohledněna při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí.
3. Hodnocení uvedená v odstavci 1 musí obsahovat údaje o počtu žádostí a o fungování EFG podle zemí a odvětví, aby bylo možno vyhodnotit, zda se prostředky EFG dostávají k cílovým příjemcům pomoci.
Článek 21
Řízení a finanční kontrola
1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení akcí podporovaných z EFG a za finanční kontrolu těchto akcí v první řadě členské státy. Za tím účelem přijmout opatření, která zahrnují:
a)
ověření, že byly zřízeny řídící a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
b)
ověření, že financované akce byly řádně provedeny;
c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly zákonné a řádné;
d)
předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravu, jak jsou vymezeny v článku 122 nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti členské státy oznámí Komisi a informují ji o vývoji jakýchkoliv vyplývajících správních a právních řízení.
2. Členské státy určí subjekty, které mají odpovídat za správu a kontrolu akcí podporovaných z EFG v souladu s čl. 59 odst. 3 finančního nařízení a s kritérii a postupy stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013. Při předkládání závěrečné zprávy podle článku 18 tohoto nařízení tyto určené subjekty poskytnou Komisi informace, uvedené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení, o provádění finančního příspěvku
3. Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
4. Komise v rámci své odpovědnosti za provádění souhrnného rozpočtu Unie přijme veškerá opatření nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného finančního řízení. Je odpovědností žádajícího členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den předem. Komise uvědomí žádající členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
5. Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG.
Článek 22
Vrácení finančního příspěvku
1. V případě, že skutečné náklady na akce jsou nižší než odhadnutá částka podle článku 15, přijme Komise rozhodnutí, a to prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po dotčeném členském státu vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
2. Pokud dotčený členský stát neplní povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí požadující po tomto členském státě vrácení celého obdrženého finančního příspěvku nebo jeho části.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a zejména stanoví dotčenému členskému státu lhůtu pro předložení jeho připomínek.
4. Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí, s přihlédnutím k případným připomínkám členského státu, do tří měsíců od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší přitom celý finanční příspěvek na dotčenou akci z EFG nebo jeho část. Každá částka neoprávněně vyplacená v důsledku odhalené nesrovnalosti musí být získána zpět, a není-li částka vrácena žádajícím členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
Článek 23
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1927/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Aniž je dotčen první odstavec, použije se uvedené nařízení i nadále pro žádosti podané do 31. prosince 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na všechny žádosti podané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1309/2013
av den 17 december 2013
om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 175 tredje stycket,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
av följande skäl:
(1)
Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om en ny strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin). Ett av de tre prioriterade målen i Europa 2020 är tillväxt för alla, vilket innebär att människor ges ökad egenmakt genom hög sysselsättning, investeringar i kompetens, åtgärder mot fattigdom samt modernisering av arbetsmarknaderna och utbildningssystemen och de sociala trygghetssystemen i syfte att hjälpa människor att förutse och hantera förändringar och bygga ett samhälle för alla präglat av större sammanhållning. För att motverka globaliseringens negativa effekter måste också arbetstillfällen skapas i hela unionen och en bestämd tillväxtpolitik föras.
(2)
Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) upprättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 (3) för den fleråriga budgetram som gäller från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013. Fonden ger unionen möjlighet att visa solidaritet med arbetstagare som blivit uppsagda till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen och den globala finansiella och ekonomiska krisen, och kan även användas för att hjälpa stödmottagare på mindre arbetsmarknader eller vid särskilda omständigheter, särskilt i samband med gemensamma ansökningar som involverar små och medelstora företag (SMF), även om antalet uppsagda arbetstagare är lägre än den normala tröskeln för att aktivera fonden.
(3)
I sitt meddelande av den 29 juni 2011En budget för Europa 2020 konstaterar kommissionen att fonden är ett flexibelt verktyg som gör det möjligt att stödja arbetstagare som förlorat sitt arbete och hjälpa dem att hitta ett nytt arbete så fort som möjligt. Under den fleråriga budgetramen från den 1 januari 2014 till den 31 december 2020 bör unionen fortsätta att tillhandahålla särskilt engångsstöd för att hjälpa uppsagda arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden i områden, sektorer, territorier eller på arbetsmarknader som drabbats av en allvarlig ekonomisk störning. Eftersom fondens syfte är att tillhandahålla stöd i situationer där omständigheterna snabbt och utan förvarning ändras bör den stå kvar utanför den fleråriga budgetramen.
(4)
Som ett led i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa utvidgades tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1927/2006 år 2009 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 (4) så att det blev möjligt att stödja arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen. För att ge fonden möjlighet att ingripa i pågående och framtida krissituationer bör den även kunna utnyttjas vid uppsägningar som sker till följd av en allvarlig ekonomisk störning orsakad av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris som behandlas i förordning (EG) nr 546/2009, eller av en ny global finansiell och ekonomisk kris.
(5)
Europeiskt centrum för övervakning av förändringar, inom Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) i Dublin, hjälper kommissionen och medlemsstaterna med kvalitativa och kvantitativa analyser för att bidra till bedömningen av globaliseringstrender och utnyttjandet av stöd från fonden.
(6)
För att se till att fonden bevarar sin europeiska prägel bör det krävas ett visst antal uppsägningar för att en ansökan om stöd ska kunna lämnas in. På små arbetsmarknader, till exempel i små medlemsstater eller i avlägset belägna regioner, eller vid särskilda omständigheter, får en ansökan ändå lämnas in även om antalet uppsagda arbetstagare är lägre.
(7)
Arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört bör ha tillgång till fonden på lika villkor, oavsett deras anställningsavtal eller anställningsförhållande. Arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört bör i den här förordningen betraktas som fondens stödmottagare.
(8)
Fonden bör tillhandahålla tillfälligt stöd för unga som varken arbetar eller studerar, som bor i regioner som är berättigade till stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet, eftersom dessa regioner i oproportionerligt hög grad drabbats av omfattande uppsägningar.
(9)
Det ekonomiska stödet från fonden bör i första hand inriktas på aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är avsedda att snabbt återintegrera stödmottagare på en arbetsmarknad med varaktig sysselsättning, antingen inom deras ursprungliga verksamhetssektor eller i någon annan sektor. Möjligheten att inbegripa penningbidrag i ett samordnat paket med individanpassade tjänster bör därför begränsas. Företag skulle kunna uppmuntras att erbjuda samfinansiering för de åtgärder som erhåller stöd från fonden.
(10)
När medlemsstaterna planerar de samordnade paketen med aktiva arbetsmarknadsåtgärder bör de prioritera åtgärder som verkligen förbättrar stödmottagarnas anställbarhet. Medlemsstaterna bör sträva efter att återintegrera så många som möjligt av de stödmottagare som deltar i dessa åtgärder så snart som möjligt på en arbetsmarknad med varaktig sysselsättning, inom den sexmånadersperiod som föregår den tidpunkt då slutrapporten om genomförandet av det finansiella bidraget ska lämnas in.
(11)
När medlemsstaterna utformar det samordnade paketet med aktiva arbetsmarknadsåtgärder bör de ta särskild hänsyn till mindre gynnade stödmottagare, inbegripet unga och äldre arbetslösa personer samt personer som riskerar att hamna i fattigdom, med tanke på att de grupperna på grund av den globala finansiella och ekonomiska krisen och globaliseringen har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden igen.
(12)
Principerna för jämställdhet och icke-diskriminering, vilka är några av unionens grundläggande värden och som fastställs i Europa 2020-strategin, bör respekteras och främjas vid genomförandet av fonden.
(13)
För att snabbt och effektivt kunna stödja stödmottagare bör medlemsstaterna bemöda sig om att deras ansökningar om ekonomiskt stöd från fonden är fullständiga när de lämnas in. Kompletterande uppgifter bör lämnas under en begränsad tid.
(14)
Med tanke på stödmottagarna och de organ som ansvarar för genomförandet av åtgärderna bör de ansökande medlemsstaterna hålla alla parter som berörs av ansökan informerade om hur ansökningsförfarandet fortskrider.
(15)
I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning bör det ekonomiska stödet från fonden inte ersätta utan bör när så är möjligt komplettera sådana stödåtgärder som erbjuds stödmottagare inom ramen för unionens fonder eller unionens övriga politikområden eller program.
(16)
Det bör införas särskilda bestämmelser om insatser för att sprida information om de åtgärder som fonden finansierat och de uppnådda resultaten.
(17)
För att visa unionens solidaritet med arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört bör samfinansieringsandelen fastställas till 60 % av kostnaderna för att genomföra de åtgärder som ingår i paketet.
(18)
För att underlätta tillämpningen av den här förordningen bör utgifterna vara stödberättigande antingen från och med den dag då en medlemsstat börjar tillhandahålla individanpassade tjänster eller från och med den dag då administrativa utgifter uppstår för en medlemsstat för genomförande av de åtgärder som stöds genom fonden.
(19)
För att täcka de behov som uppstår särskilt under årets första månader när möjligheterna till överföring från andra budgetposter är särskilt små, bör ett lämpligt belopp göras tillgängligt som betalningsbemyndiganden på fondens budgetpost under det årliga budgetförfarandet.
(20)
Budgetramen för fonden fastställs i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 2 december 2013 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet).
(21)
Med tanke på stödmottagarna bör stödet göras tillgängligt så snabbt och effektivt som möjligt. Medlemsstaterna och de unionsinstitutioner som är med och antar besluten om stöd från fonden bör göra sitt bästa för att minska handläggningstiderna och förenkla förfarandena för att säkerställa det smidiga och snabba antagandet av beslut om mobilisering av fonden.
(22)
Om ett företag lägger ner sin verksamhet kan hjälp ges till de arbetstagare som sagts upp av det företaget att ta över företagets hela verksamhet eller delar av den, och medlemsstaten där företaget är beläget kan betala ut det stöd som snabbt krävs för att möjliggöra detta.
(23)
För att Europaparlamentet ska kunna utöva politisk kontroll och kommissionen ska kunna följa upp de resultat som uppnås tack vare stödet från fonden bör medlemsstaterna lämna in en slutrapport om de åtgärder som genomförts med stöd av fonden.
(24)
Medlemsstaterna bör ha ansvaret för genomförandet av det ekonomiska stödet och för förvaltningen och kontrollen av de åtgärder som stöds med medel från unionen, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (nedan kallad budgetförordningen) (6). Medlemsstaterna bör redovisa hur det ekonomiska stödet från fonden har använts. Med tanke på den korta genomförandeperioden för fondåtgärder bör rapporteringskraven återspegla dessa åtgärders särskilda karaktär. Därför är det nödvändigt att göra undantag från budgetförordningen vad gäller rapporteringskrav.
(25)
Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Mål
Genom denna förordning upprättas Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) för den fleråriga budgetramens period som gäller från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.
Målet med fonden är att bidra till smart och hållbar ekonomisk tillväxt för alla och varaktig sysselsättning i unionen genom att den gör det möjligt för unionen att visa solidaritet med och stödja arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globalisering, till följd av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris som behandlas i förordning (EG) nr 546/2009, eller som till följd av en ny global finansiell och ekonomisk kris.
Målet med de åtgärder som kan stödjas genom fonden ska vara att så många som möjligt av de stödmottagare som deltar får ett varaktigt arbete så snart som möjligt inom sexmånadersperioden innan slutrapporten som avses i artikel 18.1 ska lämnas in.
Artikel 2
Tillämpningsområde
Denna förordning ska tillämpas på ansökningar från medlemsstaterna om ekonomiskt stöd från fonden för åtgärder som inriktar sig på
a)
arbetstagare som sagts upp och egenföretagare vars verksamhet upphört på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen, som lett till att importen till EU kraftigt ökar, att unionens handel med varor och tjänster förändras radikalt, att marknadsandelarna för EU inom en viss sektor snabbt minskar eller att ekonomisk verksamhet flyttas ut till tredjeländer, och uppsägningarna får betydande negativa konsekvenser för den lokala, regionala eller nationella ekonomin,
b)
arbetstagare som sagts upp och egenföretagare vars verksamhet upphört till följd av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris som behandlas i förordning (EG) nr 546/2009, eller till följd av en ny global finansiell och ekonomisk kris,
Artikel 3
Definition
I denna förordning avses med stödmottagare:
a)
en arbetstagare vars anställning har avslutats i förtid eller upphör under den referensperiod som avses i artikel 4 och inte förnyas,
b)
en egenföretagare som sysselsatte högst tio anställda som blivit uppsagda inom ramen för denna förordnings tillämpningsområde, och vars verksamhet upphört, förutsatt att verksamheten bevisligen var beroende av det berörda företaget enligt artikel 4.1 a, eller att i enlighet med artikel 4.1 b egenföretagaren verkade inom den berörda ekonomiska sektorn.
Artikel 4
Insatskriterier
1. Ekonomiskt stöd från fonden ska beviljas om villkoren i artikel 2 uppfylls och det leder till att
a)
minst 500 personer som är arbetstagare eller egenföretagare blir antingen uppsagda eller drabbas av att deras verksamhet upphör under en referensperiod på fyra månader inom ett företag i en medlemsstat, inklusive sådana arbetstagare och egenföretagare som är anställda eller bedriver verksamhet bland underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, eller
b)
minst 500 personer som är arbetstagare eller egenföretagare blir antingen uppsagda eller drabbas av att deras verksamhet upphör under en referensperiod på nio månader, särskilt i SMF som alla verkar inom samma ekonomiska sektor som definieras som en huvudgrupp i Nace Rev. 2 och är beläget i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, eller i fler än två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, förutsatt att sammanlagt fler än 500 arbetstagare eller egenföretagare berörs i två av regionerna.
2. På mindre arbetsmarknader eller vid särskilda omständigheter, särskilt i samband med gemensamma ansökningar som involverar SMF, som kan motiveras av den ansökande medlemsstaten kan en ansökan om ekonomiskt stöd på grundval av denna artikel godtas även om de villkor som fastställts i punkt 1 a eller b inte till alla delar uppfylls, om uppsägningarna får allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala, regionala eller nationella ekonomin. Den ansökande medlemsstaten ska ange vilket av insatskriterierna i punkt 1 a och b som inte till alla delar uppfylls. Det totala bidragsbelopp som beviljas vid särskilda omständigheter får inte överstiga 15 % av de samlade årliga medel som finns tillgängliga genom fonden.
Artikel 5
Beräkning av uppsägningar och verksamheter som upphör
1. Den ansökande medlemsstaten ska närmare ange den metod som använts för att beräkna antalet arbetstagare och egenföretagare som avses i artikel 3 i enlighet med artikel 4.
2. Den ansökande medlemsstaten ska beräkna antalet som avses i punkt 1 vid ett av följande datum:
a)
Den dag då arbetsgivaren i enlighet med artikel 3.1 i rådets direktiv 98/59/EG (7) skriftligen anmäler de planerade kollektiva uppsägningarna till den behöriga myndigheten, i detta fall ska den ansökande medlemsstaten lämna ytterligare information till kommissionen om det faktiska antalet uppsägningar som skett i enlighet med artikel 4.1 i den här förordningen innan kommissionen har slutfört sin bedömning.
b)
Den dag då arbetsgivaren gav den enskilda arbetstagaren besked om uppsägning eller om att anställningsavtalet avslutas.
c)
Den dag då anställningsavtalet de facto avslutas eller när det upphör.
d)
Den dag då placeringen vid kundföretaget upphör.
e)
För en egenföretagare, den dag då verksamheten upphör i enlighet med nationell rätt eller administrativa bestämmelser.
Artikel 6
Berättigade stödmottagare
1. Den ansökande medlemsstaten får tillhandahålla individanpassade tjänster som samfinansieras genom fonden och riktar sig till följande kategorier av berättigade stödmottagare:
a)
Arbetstagare som sagts upp och egenföretagare vars verksamhet upphört, vilka beräknas i enlighet med artikel 5 under den referensperiod som anges i artikel 4.
b)
Arbetstagare som sagts upp och egenföretagare vars verksamhet upphört, vilka beräknas i enlighet med artikel 5, före eller efter den referensperiod som föreskrivs i artikel 4.1 a.
c)
Arbetstagare som sagts upp och egenföretagare vars verksamhet upphört i fall där en ansökan enligt artikel 4.2 utgör ett undantag från kriterierna i artikel 4.1 a.
De arbetstagare och egenföretagare som avses i leden b och c i första stycket ska anses stödberättigade under förutsättning att de sagts upp eller att deras verksamhet upphört efter det allmänna tillkännagivandet om de planerade uppsägningarna och förutsatt att det kan visas att det finns ett tydligt orsakssamband med den händelse som utlöste uppsägningarna under referensperioden.
2. Genom undantag från artikel 2 får ansökande medlemsstater, fram till den 31 december 2017, tillhandahålla individanpassade tjänster som samfinansieras genom fonden till ett antal, som motsvarar antalet berörda stödmottagare, unga som varken arbetar eller studerar som på ansökningsdagen är yngre än 25 år, eller där medlemsstaterna så beslutar är yngre än 30 år, i första hand personer som sagts upp eller vars verksamhet upphört, under förutsättning att åtminstone några av uppsägningarna i enlighet med artikel 3 ägt rum i en region på NUTS 2-nivå som är berättigad till stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet. Stödet får tillhandahållas unga som varken arbetar eller studerar, och som är yngre än 25 år eller där medlemsstaterna så beslutar är yngre än 30 år, i de regionerna på NUTS 2-nivå som är berättigade till stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet.
Artikel 7
Stödberättigande åtgärder
1. Ekonomiskt stöd från fonden får beviljas för aktiva arbetsmarknadsåtgärder som ingår i ett samordnat paket med individanpassade tjänster som syftar till att hjälpa de berörda stödmottagarna, särskilt mindre gynnade, äldre och unga arbetslösa personer, att återintegreras på arbetsmarknaden eller att etablera sig som egenföretagare. Det samordnade paketet kan bestå av bland annat följande individanpassade tjänster:
a)
Skräddarsydd utbildning och omskolning, bland annat IKT-färdigheter och validering av arbetslivserfarenhet, jobbcoachning, yrkesvägledning, rådgivning, mentorprogram, omställningstjänster, åtgärder som främjar företagande, stöd till egenföretagande, nya företag och anställdas övertagande av företag samt samarbetsprojekt.
b)
Särskilda tidsbegränsade åtgärder, som till exempel arbetssökarbidrag, rekryteringsincitament för arbetsgivare, flyttbidrag, traktamenten eller utbildningsbidrag (även bidrag till vårdare).
c)
Åtgärder för att uppmuntra framför allt mindre gynnade, äldre och unga arbetslösa personer att stanna kvar på eller återvända till arbetsmarknaden.
Kostnaderna för de åtgärder som anges i led b får uppgå till högst 35 % av de sammanlagda kostnaderna för det samordnade paketet med individanpassade tjänster som avses i denna punkt.
Kostnaderna för investeringar för egenföretagare, nya företag och anställdas övertagande av företag får uppgå till högst 15 000 EUR.
Det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens. Det samordnade paketet ska vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi.
2. Följande åtgärder berättigar inte till ekonomiskt stöd från fonden:
a)
Sådana särskilda tidsbegränsade åtgärder som avses i punkt 1 b och som inte är beroende av att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning.
b)
Sådana åtgärder som företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal är skyldiga att tillhandahålla arbetstagarna.
De åtgärder som fonden stöder ska inte ersätta passiva socialskyddsåtgärder.
3. Det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utarbetas i samråd med de berörda stödmottagarna eller deras representanter, eller med arbetsmarknadens parter.
4. På den ansökande medlemsstatens initiativ får ekonomiskt stöd från fonden beviljas för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering.
Artikel 8
Ansökningar
1. Ansökande medlemsstat ska lämna in en ansökan till kommissionen inom tolv veckor från den dag då villkoren enligt artikel 4.1 och 4.2 är uppfyllda.
2. Inom två veckor från ansökningsdagen, eller i tillämpliga fall från den dag då kommissionen förfogar över översättningen av ansökan, beroende på vilket som infaller senare, ska kommissionen skriftligen bekräfta att den mottagit ansökan och informera medlemsstaten om eventuell ytterligare information som kommissionen behöver för att kunna bedöma ansökan.
3. I de fall där kommissionen begär ytterligare information ska medlemsstaten svara inom sex veckor från den dag då begäran görs. Kommissionen ska förlänga denna tidsfrist med två veckor efter en vederbörligen motiverad begäran från den berörda medlemsstaten.
4. På grundval av de uppgifter som lämnats av medlemsstaten ska kommissionen inom tolv veckor från det att den fullständiga ansökan - eller översättning av ansökan om så är tillämpligt - har mottagits, slutföra sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd. Om kommissionen i undantagsfall inte kan respektera den tidsfristen ska den lämna en skriftlig förklaring med uppgift om orsakerna till förseningen.
5. En fullständig ansökan ska innehålla följande:
a)
En väl underbyggd analys av sambandet mellan uppsägningarna eller de verksamheter som upphör och de genomgripande strukturförändringarna inom världshandeln eller de allvarliga störningar av den lokala, regionala och nationella ekonomin som orsakats av globaliseringen eller den fortsatta globala finansiella och ekonomiska krisen eller av en ny global finansiell och ekonomisk kris. Analysen ska bygga på statistiska uppgifter och övriga uppgifter på lämplig nivå som visar att insatskriterierna i artikel 4 är uppfyllda.
b)
En bekräftelse av att ett företag som sagt upp arbetstagare och därefter fortsatt sin verksamhet har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter i samband med uppsägningarna och har vidtagit vederbörliga åtgärder med tanke på sina anställda.
c)
En bedömning av antalet uppsagda arbetstagare i enlighet med artikel 5 och en redogörelse för de händelser som föranlett uppsägningarna.
d)
I tillämpliga fall uppgifter om de företag, underleverantörer eller producenter i efterföljande led som sagt upp arbetstagare samt om berörda sektorer och kategorier av berörda stödmottagare fördelade efter kön och åldersgrupp.
e)
De väntade konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen.
f)
En beskrivning av det samordnade paketet med individanpassade tjänster och utgifterna för dem, särskilt tillsammans med eventuella åtgärder till stöd för sysselsättningsinitiativ med inriktning på mindre gynnade, äldre och unga stödmottagare.
g)
En förklaring av hur paketet med åtgärder kompletterar åtgärder som finansieras med andra nationella fonder eller unionsfonder och information om åtgärder som de berörda företagen är skyldiga att vidta enligt nationell rätt eller kollektivavtal.
h)
Den beräknade budgeten för varje del i det samordnade paketet med individanpassade tjänster som erbjuds de berörda stödmottagarna och för eventuella förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering.
i)
Den dag då de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna och de åtgärder som genomförs med stödet från fonden enligt artikel 7.1 eller 7.4 påbörjas eller är tänkta att börja tillhandahållas.
j)
Förfarandet för samråd med de berörda stödmottagarna eller deras företrädare, eller arbetsmarknadens parter samt lokala och regionala myndigheter eller andra relevanta organisationer efter behov.
k)
En försäkran om att det stöd som begärs från fonden är förenligt med unionens förfaranderegler och materiella regler för statligt stöd samt en försäkran som anger varför de individanpassade tjänsterna inte ersätter sådana åtgärder som företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal är skyldiga att tillhandahålla arbetstagarna.
l)
Källorna för den nationella förfinansieringen eller samfinansieringen och annan samfinansiering i förekommande fall.
Artikel 9
Komplementaritet, förenlighet och samordning
1. Ekonomiskt stöd från fonden ska inte ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal.
2. Stödet till berörda stödmottagare ska komplettera de nationella, regionala och lokala åtgärder som medlemsstaterna vidtar, inklusive dem som finansieras med unionens fonder.
3. Det ekonomiska stödet från fonden ska begränsas till vad som är nödvändigt för att visa solidaritet och tillhandahålla ett tillfälligt engångsstöd för de berörda stödmottagarna. De åtgärder som stöds genom fonden ska vara förenliga med både unionsrätten och nationell rätt, inbegripet reglerna för statligt stöd.
4. Kommissionen och den ansökande medlemsstaten ska i enlighet med sina respektive ansvarsområden säkerställa samordningen av stödet från unionens fonder.
5. Den ansökande medlemsstaten ska se till att de åtgärder som beviljas ekonomiskt stöd från fonden inte får stöd också genom unionens övriga finansieringsinstrument.
Artikel 10
Jämställdhet och icke-diskriminering
Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att jämställdhet och integrering av jämställdhetsprincipen blir en integrerad del av och främjas i alla led av genomförandet av det ekonomiska stödet från fonden. Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning när det gäller tillgången till stöd från fonden och i de olika leden av genomförandet av stödet.
Artikel 11
Tekniskt stöd på kommissionens initiativ
1. På kommissionens initiativ får högst 0,5 % av de samlade årliga anslag som är tillgängliga via fonden användas för att finansiera förberedande åtgärder, övervakning, insamling av uppgifter och upprättande av en kunskapsbas som är relevant för genomförandet av stödet från fonden. Fonden får även användas för finansiering av administrativt och tekniskt stöd, informationsinsatser och för den revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra denna förordning.
2. Med beaktande av det tak som fastställs i punkt 1 ska Europaparlamentet och rådet i början av varje år göra ett belopp för tekniskt stöd tillgängligt på grundval av ett förslag från kommissionen.
3. De uppgifter som anges i punkt 1 ska genomföras i enlighet med budgetförordningen och de genomförandebestämmelser som är tillämpliga vid denna form av budgetgenomförande.
4. Kommissionens tekniska stöd ska innefatta information och riktlinjer till medlemsstaterna om användning, övervakning och utvärdering av fonden. Kommissionen bör även ge europeiska och nationella arbetsmarknadsparter information och tydlig vägledning om hur fonden ska användas.
Artikel 12
Information, kommunikation och publicitet
1. Den ansökande medlemsstaten ska sprida information om de finansierade åtgärderna och ge dem publicitet. Sådan information ska rikta sig till berörda stödmottagare, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, medier och allmänheten. Unionens roll ska lyftas fram i informationen och säkerställa att stödet från fonden uppmärksammas.
2. Kommissionen ska underhålla och regelbundet uppdatera en webbplats som är tillgänglig på unionsinstitutionernas alla officiella språk och som innehåller aktuell information om fonden, vägledning för ansökningsförfarandet samt uppgifter om godkända och avslagna ansökningar och om Europaparlamentets och rådets roll i budgetförfarandet.
3. Kommissionen ska genom olika informations- och kommunikationsinsatser sprida kunskap om de åtgärder som fonden finansierat och de resultat som uppnåtts på grundval av erfarenheter och i syfte att höja fondens effektivitet och säkerställa att unionens invånare och arbetstagare känner till fonden. Kommissionen ska vartannat år rapportera om användningen av fonden per land och per sektor.
4. De medel som anslås för kommunikationsåtgärder som genomförs enligt denna förordning ska även bidra till att förmedla övergripande kommunikation om Europeiska unionens politiska prioriteringar, förutsatt att de har ett samband med de allmänna målen för denna förordning.
Artikel 13
Fastställande av det ekonomiska stödet
1. Kommissionen ska, på grundval av den bedömning som föreskrivs i artikel 8 och med särskilt beaktande av antalet berörda stödmottagare, de föreslagna åtgärderna och de beräknade kostnaderna, så snart som möjligt uppskatta och föreslå det stödbelopp från fonden som eventuellt kan beviljas inom ramen för de tillgängliga resurserna. Detta belopp får uppgå till högst 60 % av de totala beräknade kostnader som avses i artikel 8.5 h.
2. Om kommissionen på grundval av den bedömning som ska göras i enlighet med artikel 8 drar slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd enligt denna förordning är uppfyllda, ska förfarandet i artikel 15 omedelbart inledas.
3. Om kommissionen på grundval av den bedömning som ska göras i enlighet med artikel 8 drar slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd enligt denna förordning inte är uppfyllda, ska den ansökande medlemsstaten omedelbart underrättas om detta.
Artikel 14
Stödberättigande utgifter
1. Utgifterna ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från och med den dag som fastställs i ansökan enligt artikel 8.5 i då den berörda medlemsstaten börjar eller ska börja tillhandahålla de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna eller administrativa utgifter uppstår för genomförandet av fonden i enlighet med artikel 7.1 respektive 7.4.
2. När det gäller bidrag, ska artiklarna 67 och 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1303/2013 (8) och artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1304/2013 (9) och alla delegerade akter som antagits av kommissionen enligt de förordningarna följaktligen tillämpas.
Artikel 15
Budgetförfarande
1. Förfarandena för fonden ska stå i överensstämmelse med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet.
2. De anslag som avser fonden ska föras in i unionens allmänna budget i form av ett preliminärt anslag.
3. Kommissionen å ena sidan och Europaparlamentet och rådet å andra sidan ska sträva efter att minimera den tid det tar att bevilja stöd från fonden.
4. När kommissionen har beslutat att villkoren för beviljande av ekonomiskt stöd från fonden är uppfyllda ska den lägga fram ett förslag om att fonden bör utnyttjas. Beslutet om utnyttjande av fonden ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet inom en månad från det att förslaget lämnats till Europaparlamentet och till rådet. Rådet ska besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av sina ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna.
Samtidigt med förslaget till beslut om utnyttjande av fonden ska kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag om överföring till de berörda budgetposterna. Vid eventuell oenighet ska ett trepartsmöte inledas.
Överföringar som avser fonden ska göras i enlighet med artikel 27 i budgetförordningen.
5. Samtidigt som kommissionen antar ett förslag till beslut om utnyttjande av fonden ska den anta ett beslut om ekonomiskt stöd, i form av en genomförandeakt, som ska träda i kraft samma dag som Europaparlamentet och rådet antar beslutet om utnyttjande av fonden.
6. Ett förslag om ett beslut om utnyttjande av fonden enligt punkt 4 ska innehålla
a)
den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.4 samt en sammanfattning av de uppgifter som ligger till grund för bedömningen,
b)
underlag som styrker att villkoren i artiklarna 4 och 9 är uppfyllda, och
c)
de skäl som motiverar de föreslagna beloppen.
Artikel 16
Utbetalning och användning av det ekonomiska stödet
1. När ett beslut om ekonomiskt stöd i enlighet med artikel 15.5 har trätt i kraft ska kommissionen, i princip inom 15 dagar, betala ut det ekonomiska stödet till den berörda medlemsstaten i form av en förhandsfinansiering med det fullständiga beloppet. Förhandsfinansieringen ska räknas av när stödärendet avslutas i enlighet med artikel 18.2.
2. Det ekonomiska stödet som avses i punkt 1 ska genomföras enligt delad förvaltning i enlighet med artikel 5.9 i budgetförordningen.
3. De närmare tekniska villkoren för finansieringen ska fastställas av kommissionen i det beslut om ekonomiskt stöd som avses i artikel 15.5.
4. Medlemsstaten ska genomföra de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 7 så fort som möjligt, och senast 24 månader efter den dag då ansökan lämnades in, enligt artikel 8.1.
Medlemsstaten får besluta att skjuta upp det datum då de stödberättigade åtgärderna ska inledas, med tre månader från den dag då ansökan lämnades in. Vid en sådan eventuell uppskjutning ska de stödberättigade åtgärderna genomföras inom 24 månader från den dag för inledandet av åtgärderna som medlemsstaten angivit i ansökan.
Om en stödmottagare blir antagen till en utbildning eller kurs som varar i två år eller längre kan avgifterna för en sådan utbildning eller kurs omfattas av fondens samfinansiering fram till det datum då slutrapporten som avses i artikel 18.1 ska lämnas, under förutsättning att de berörda avgifterna har betalats in före det datumet.
5. När de åtgärder som ingår i paketet med individanpassade tjänster genomförs får den berörda medlemsstaten lägga fram ett förslag för kommissionen om att ändra de åtgärder som ingår genom att lägga till andra stödberättigande åtgärder som förtecknas i artikel 7.1 a och c, förutsatt att ändringarna kan vederbörligen motiveras och de sammanlagda kostnaderna inte överskrider det ekonomiska stödet som avses i artikel 15.5. Kommissionen ska bedöma de förslagna ändringarna och om den samtycker till dem meddela medlemsstaten om detta.
6. Utgifter enligt artikel 7.4 ska vara stödberättigande till och med den dag då slutrapporten senast ska lämnas in.
Artikel 17
Användning av euro
Alla belopp som anges i ansökningar, beslut om ekonomiskt stöd och rapporter enligt denna förordning samt i andra därmed sammanhängande handlingar ska uttryckas i euro.
Artikel 18
Slutrapport och avslutande
1. Senast sex månader efter utgången av den period som avses i artikel 16.4 ska den berörda medlemsstaten lägga fram en slutrapport för kommissionen om hur det ekonomiska stödet har använts, innehållande bland annat
a)
en beskrivning av typen av åtgärder och de viktigaste resultaten,
b)
namnen på de organ som ska genomföra åtgärdspaketet i medlemsstaten,
c)
en beskrivning av de berörda stödmottagarna och deras sysselsättningsstatus,
d)
huruvida företaget - dock med undantag för mikroföretag och SMF - har erhållit statligt stöd eller tidigare har fått medel från unionens Sammanhållningsfond eller strukturfonder under de senaste fem åren,
e)
en underbyggd redovisning av utgifterna och, när det är möjligt, uppgifter om hur åtgärderna kompletterar de åtgärder som finansieras genom Europeiska socialfonden (ESF).
Uppgifterna om stödmottagarna uppdelas efter kön när det är möjligt.
2. Senast sex månader efter det att kommissionen har fått alla de uppgifter som krävs enligt punkt 1 ska stödärendet avslutas genom att kommissionen fastställer det slutliga stödbeloppet från fonden och det belopp den berörda medlemsstaten eventuellt ska betala i enlighet med artikel 22.
Artikel 19
Tvåårsrapport
1. Kommissionen ska senast den 1 augusti 2015 och därefter vartannat år, lägga fram en utförlig kvantitativ och kvalitativ rapport för Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivits inom ramen för den här förordningen och förordning (EG) nr 1927/2006 under de föregående två åren. Rapporten ska inriktas på de resultat som uppnåtts genom fonden och ska redogöra för inlämnade ansökningar, antagna beslut, finansierade åtgärder, inbegripet uppgifter om andelen stödmottagare som återintegrerats på arbetsmarknaden i de olika medlemsstaterna, och hur sådana åtgärder kompletterat de åtgärder som finansierats genom någon annan av unionens fonder, särskilt ESF, samt information avseende avslutade stödärenden. Rapporten ska också innehålla uppgifter om ansökningar som avslagits eller ansökningar för vilka hela det ansökta beloppet inte beviljats på grund av att det saknats tillräckliga anslag eller på grund av att de inte varit stödberättigande.
2. Rapporten ska överlämnas till revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter för information.
Artikel 20
Utvärdering
1. Kommissionen ska på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna göra
a)
en halvtidsutvärdering av de uppnådda resultaten och vilket genomslag de har på lång sikt, senast 30 juni 2017, och
b)
en efterhandsutvärdering med hjälp av externa experter av fondens verkan och dess mervärde, senast 31 december 2021.
2. Resultaten av utvärderingarna som avses i punkt 1 ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter för information. Rekommendationerna från utvärderingarna ska beaktas i utformningen av nya program på området sysselsättning och sociala frågor.
3. Utvärderingarna som avses i punkt 1 ska innehålla siffror som visar antalet ansökningar och ska omfatta fondens resultat per land och per sektor, för att kunna bedöma huruvida fonden når de mottagare som den riktar sig till.
Artikel 21
Förvaltning och finansiell kontroll
1. Utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av unionens allmänna budget är det i första hand medlemsstaternas uppgift att förvalta de åtgärder som får stöd från fonden och att svara för den finansiella kontrollen av åtgärderna. De ska därför
a)
kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats och att de tillämpas på ett sådant sätt att det säkerställs att unionens medel används på ett effektivt och korrekt sätt, i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning,
b)
kontrollera att de finansierade åtgärderna har genomförts korrekt,
c)
se till att de finansierade utgifterna är grundade på kontrollerbara verifikationer och att de är lagliga och överensstämmer med tillämpliga bestämmelser,
d)
förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter enligt definitionen i artikel 122 i förordning (EU, Euratom) nr 1303/2013 och återkräva felaktigt utbetalade belopp, och när lämpligt med dröjsmålsränta. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla eventuella oegentligheter och hålla kommissionen informerad om hur det administrativa och rättsliga förfarandet fortskrider.
2. Medlemsstaterna ska utse organ som ska ansvara för att de åtgärder som stöds genom fonden förvaltas och kontrolleras i enlighet med artikel 59.3 i budgetförordningen och med de kriterier och förfaranden som fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 1303/2013. När de utsedda organen lämnar in den slutrapport som avses i artikel 18 i den här förordningen ska de förse kommissionen med den information som avses i artikel 59.5 i budgetförordningen om genomförandet av det ekonomiska stödet.
3. Medlemsstaterna ska göra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga om en oegentlighet konstateras. Medlemsstaternas korrigering ska bestå i att det ekonomiska stödet helt eller delvis dras in. Medlemsstaterna ska återkräva varje felaktigt utbetalt belopp till följd av en konstaterad oegentlighet och återbetala det till kommissionen, och om medlemsstaten inte återbetalar beloppet inom angiven tid, ska dröjsmålsränta betalas.
4. Kommissionen ska, inom ramen för sitt ansvar för genomförandet av unionens allmänna budget, vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att de finansierade åtgärderna genomförs i enlighet med principerna om sund och effektiv ekonomisk förvaltning. Den ansökande medlemsstaten ska se till att den har välfungerande system för förvaltning och kontroll. Kommissionen ska kontrollera att dessa system verkligen inrättats.
Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller medlemsstatens kontroller i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen med minst en arbetsdags varsel genomföra kontroller på plats, även stickprovskontroller, av de åtgärder som finansieras genom fonden. Kommissionen ska underrätta den ansökande medlemsstaten om detta för att få all hjälp som behövs. Tjänstemän eller andra företrädare för den berörda medlemsstaten får delta i dessa kontroller.
5. Medlemsstaterna ska säkerställa att alla underlag som styrker utgifterna som uppstått hålls tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under tre år efter det att ett ekonomiskt stöd från fonden har avslutats.
Artikel 22
Återbetalning av ekonomiskt stöd
1. Om de faktiska kostnaderna för en åtgärd är lägre än det beräknade belopp som angivits enligt artikel 15 ska kommissionen anta ett beslut, i form av en genomförandeakt, och begära att den berörda medlemsstaten återbetalar motsvarande belopp av det mottagna ekonomiska stödet.
2. Om den berörda medlemsstaten inte fullgör de förpliktelser som anges i beslutet om ekonomiskt stöd, ska kommissionen anta ett beslut, i form av en genomförandeakt, och kräva att den medlemsstaten återbetalar hela eller delar av det mottagna ekonomiska stödet.
3. Innan kommissionen antar ett beslut enligt punkterna 1 eller 2 ska den göra en lämplig granskning av ärendet och särskilt ge den berörda medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid.
4. Om kommissionen, efter att ha gjort de kontroller som krävs, drar slutsatsen att en medlemsstat inte fullgör sina förpliktelser enligt artikel 21.1, ska kommissionen, om ingen överenskommelse har nåtts och medlemsstaten inte har gjort korrigeringarna inom den tidsfrist som kommissionen fastställt, med beaktande av medlemsstatens eventuella synpunkter och inom tre månader räknat från den tidsfrist som avses i punkt 3 besluta att företa de nödvändiga finansiella korrigeringarna genom att dra in hela eller delar av det stöd som lämnats genom fonden för åtgärden ifråga. Varje felaktigt utbetalt belopp till följd av en konstaterad oegentlighet ska återkrävas, och om den ansökande medlemsstaten inte återbetalar beloppet inom angiven tid ska dröjsmålsränta betalas.
Artikel 23
Upphävande
Förordning (EG) nr 1927/2006 ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2014.
Utan hinder av första stycket ska den fortsätta att tillämpas på de ansökningar som lämnas in senast den 31 december 2013.
Artikel 24
Ikraftträdande
Denna förordning ska träda i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas på alla ansökningar som lämnas in mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2020.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 december 2013.