ROZHODNUTÍ RADY 2013/755/EU
ze dne 25. listopadu 2013
o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii
(„rozhodnutí o přidružení zámoří“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 2001/822/ES (1), které je použitelné do 31. prosince 2013. Podle článku 62 rozhodnutí 2001/822/ES má Rada přijmout předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(2)
Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ) vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích: 1) posilování konkurenceschopnosti, 2) zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a 3) podpoře spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony.
(3)
Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení ze dne 6. listopadu 2009 nazvaném „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“.
(4)
Na ZZÚ se automaticky nevztahují Smlouva o fungování EU ani sekundární právní předpisy z ní vycházející, s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(5)
Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“.
(6)
Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce.
(7)
Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie by spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy měla probíhat v zájmu všech stran, přičemž by se měla zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. ZZÚ by navíc mohly v rámci svého regionu působit jako regionální uzly nebo centra excelence.
(8)
Unie by měla podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby.
(9)
Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje.
(10)
ZZÚ se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu by mohla mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ by napomohla opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky.
(11)
Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí.
(12)
Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům.
(13)
Unie by mohla ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem.
(14)
Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost.
(15)
Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání a odborné přípravy jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ.
(16)
Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace.
(17)
Cestovní ruch by mohl představovat oblast spolupráce mezi Unií a ZZÚ. Tato spolupráce by měla být zaměřena na podporu úsilí orgánů ZZÚ dosáhnout co největších výhod z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu a měla by podpořit soukromé finanční toky z Unie a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života obyvatelstva, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
(18)
Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak - objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství těch ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“.
(19)
Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ.
(20)
Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci.
(21)
Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného hospodářského, sociálního rozvoje a ochrany životního prostředí.
(22)
Unie - hlavního obchodního partnera ZZÚ -, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace.
(23)
Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít.
(24)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i pro produkty pocházející ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také pro produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót a s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí (2). Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování.
(25)
V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ.
(26)
Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót a s nulovým clem.
(27)
Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím.
(28)
Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií.
(29)
Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu.
(30)
Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
(31)
Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů v oblasti dohledu.
(32)
Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace.
(33)
Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce.
(34)
Postupy pro finanční pomoc by měly hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11 ERF svěřovat zejména ZZÚ. Spolupráce by měla probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a měla by podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. V rámci procesu programování a provádění je třeba zohlednit omezené administrativní a lidské zdroje ZZÚ. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování.
(35)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) se ZZÚ mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Regionální spolupráce pro ZZÚ může tudíž spočívat v jejich účasti na ESÚS v souladu s režimy použitelnými pro členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. Členové ESÚS z řad ZZÚ mohou být způsobilí pro získání regionálních přídělů.
(36)
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních předpisech by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pozměňující dodatky k příloze VI. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě.
(37)
Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZÁMOŘSKÝCH ZEMÍ A ÚZEMÍ K UNII
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel
1. Tímto rozhodnutím se zakládá přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“), které představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování EU, jež má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě.
2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 2
Územní platnost
Přidružení se vztahuje na ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU.
Článek 3
Cíle, zásady a hodnoty
1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie.
2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy o fungování EU posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich ekonomické a environmentální zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery.
3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné.
4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce.
6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí.
Článek 4
Řízení přidružení
Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi.
Článek 5
Společné zájmy, doplňkovost a priority
1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu.
2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například:
a)
hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství;
b)
podpora zeleného růstu;
c)
udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb;
d)
přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů;
e)
podpora snižování rizika katastrof;
f)
podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy;
g)
podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery.
3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2.
Článek 6
Propagace přidružení
1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé.
2. ZZÚ vynaloží úsilí o upevňování a podporu svých vztahů s Unií jako celkem. Členské státy toto úsilí podpoří.
Článek 7
Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery
1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ.
2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod.
3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. Unie rovněž ve vhodných případech usiluje o přidružení ZZÚ ve svých instancích dialogu s jejich sousedními zeměmi, ať se jedná o státy AKT nebo jiné země, a s nejvzdálenějšími regiony.
4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména:
a)
na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy;
b)
na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí;
c)
na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech;
d)
na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci;
e)
na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy.
Článek 8
Účast na evropských seskupeních pro územní spolupráci
V souvislosti s uplatňováním čl. 7 odst. 1 až 3 tohoto rozhodnutí znamenají iniciativy pro spolupráci nebo jiné formy spolupráce rovněž to, že státní orgány, regionální a subregionální organizace, místní orgány a podle potřeby jiné veřejné a soukromé subjekty nebo instituce (včetně poskytovatelů veřejných služeb) ze ZZÚ se mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), s výhradou pravidel a cílů činností spolupráce podle tohoto rozhodnutí a nařízení (ES) č. 1082/2006 a v souladu s ujednáními použitelnými pro členský stát, s nimž je daná ZZÚ spojena.
Článek 9
Zvláštní zacházení
1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7.
2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ.
3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených.
4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce
Článek 10
Obecný přístup
1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB).
2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou:
a)
příslušné místní a jiné veřejné orgány;
b)
hospodářští a sociální partneři;
c)
jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů.
Článek 11
Aktéři spolupráce
1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou:
a)
vládní orgány ZZÚ;
b)
místní orgány v ZZÚ;
c)
poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace;
d)
regionální a subregionální organizace.
2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde.
Článek 12
Úkoly nevládních aktérů
1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj.
2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 10.
3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Kapitola 3
Institucionální rámec přidružení
Článek 13
Zásady dialogu
1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog.
2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 14.
3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení.
4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení.
Článek 14
Instance přidružení
1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu:
a)
fórum ZZÚ-EU pro dialog (dále jen „fórum ZZÚ-EU“) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní členové Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů;
b)
Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají alespoň čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny;
c)
na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu, nebo ZZÚ. Zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací.
2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ V RÁMCI PŘIDRUŽENÍ
Kapitola 1
Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof
Článek 15
Obecné cíle a zásady
V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ;
c)
propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí a
d)
podpory úsilí ZZÚ působit jako regionální uzly a centra excelence.
Článek 16
Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat:
a)
podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících;
b)
vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti, zejména ohrožených, zranitelných a vzácných druhů;
c)
posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím:
i)
řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů,
ii)
posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti,
iii)
podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně,
iv)
rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb;
d)
podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu;
e)
vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby.
Článek 17
Udržitelné obhospodařování lesů
Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně jejich úlohy, pokud jde o ochranu životního prostředí před erozí a omezování desertifikace, jakož i zalesňování a řízeného vývozu dřeva.
Článek 18
Jednotný management pobřežních zón
Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón;
b)
navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch, námořní doprava i zemědělství, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka.
Článek 19
Námořní záležitosti
Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat:
a)
prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti;
b)
podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu;
c)
podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni.
Článek 20
Udržitelné řízení rybích populací
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech:
a)
závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů;
b)
zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů;
c)
aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 14 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov;
b)
dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu.
Článek 21
Udržitelné vodohospodářství
1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami.
2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou a v oblastech obzvlášť vystavených přírodním katastrofám, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity.
3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem.
Článek 22
Nakládání s odpady
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, recyklace nebo jiných postupů využití, například energie a likvidace odpadů.
Článek 23
Energetika
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat:
a)
výroby energie, jejího přenosu a přístupu k ní, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelné energie z obnovitelných zdrojů;
b)
politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie;
c)
energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností;
d)
dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu;
e)
územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě, a
f)
turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku.
Článek 24
Změna klimatu
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se jejím nepříznivým dopadům a může zahrnovat:
a)
sběr důkazů; vytipovávání nejvýznamnějších rizik a územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu nebo zmírnění jejích nepříznivých dopadů;
b)
zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií;
c)
rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky a
d)
podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálním a mezinárodním dialogu v zájmu posílení spolupráce, včetně výměny poznatků a zkušeností.
Článek 25
Snižování rizika katastrof
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat:
a)
rozvíjení nebo zdokonalování systémů, včetně infrastruktur, pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof;
b)
prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí;
c)
posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni;
d)
zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti;
e)
zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením;
f)
prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany a
g)
podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof.
Kapitola 2
Přístupnost
Článek 26
Obecné cíle
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti:
a)
zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím a
b)
zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
tvorby politiky a budování institucí;
b)
silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy a
c)
skladovacích prostor v přístavech a na letištích.
Článek 27
Námořní doprava
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat:
a)
podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně životaschopné sazby;
b)
usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb;
c)
podpory regionálních programů;
d)
podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti a
e)
rozvoje infrastruktury.
2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění.
Článek 28
Letecká doprava
Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ;
b)
podpory rentability a konkurenceschopnosti letecké dopravy v ZZÚ;
c)
usnadnění investic a účasti soukromého sektoru a
d)
propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů.
Článek 29
Bezpečnost letecké dopravy
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například:
a)
uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu;
b)
provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají, a
c)
rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů.
Článek 30
Služby informačních a komunikačních technologií
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními:
a)
vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;
b)
dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti;
c)
výměnou informací o normách a o problematice interoperability;
d)
podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT;
e)
rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost.
Kapitola 3
Výzkum a inovace
Článek 31
Spolupráce na výzkumu a inovacích
Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat úlohu ZZÚ jako regionálních uzlů a center excelence, jakož i jejich průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat:
a)
dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací;
b)
tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace;
c)
spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí;
d)
zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů, malých a středních podniků a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s unijními výzkumnými a inovačními programy a Programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME) a
e)
odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika
Článek 32
Mládež
1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi.
Článek 33
Vzdělávání a odborná příprava
1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
b)
podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako subjekty a instituce členských států nabízející vzdělávání a odbornou přípravu.
Článek 34
Zaměstnanost a sociální politika
1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti.
2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod.
Článek 35
Veřejné zdraví
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními:
a)
akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události;
b)
budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy;
c)
vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ.
Kapitola 5
Kultura
Článek 36
Kulturní výměny a dialog
1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat:
a)
samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa;
b)
podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity;
c)
zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje;
d)
prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu.
2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů;
b)
podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami;
c)
spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů.
Článek 37
Spolupráce v audiovizuální oblasti
1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání;
b)
podporování výměn audiovizuálních děl;
c)
výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány;
d)
podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich.
2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 38
Scénická umění
Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat:
a)
usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření;
b)
podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ a
c)
podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů.
Článek 39
Ochrana kulturního dědictví a historických památek
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany hmotného i nehmotného kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím:
a)
výměn odborníků;
b)
spolupráce na odborné přípravě;
c)
vědomování místní veřejnosti a
d)
poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života.
Kapitola 6
Boj proti organizované trestné činnosti
Článek 40
Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci
1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, a
b)
podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy:
i)
formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim,
ii)
formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života,
iii)
formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva,
iv)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti,
v)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog,
vi)
formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a
vii)
formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování mezinárodních protikorupčních norem, zejména norem stanovených v Úmluvě OSN proti korupci.
2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 70 a 71 na boji proti praní peněz a financování terorismu.
Kapitola 7
Cestovní ruch
Článek 41
Cestovní ruch
Spolupráce v oblasti cestovního ruchu může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na vymezení, přizpůsobení a rozvoj udržitelných politik v oblasti cestovního ruchu;
b)
opatření a akce zaměřené na rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu;
c)
opatření zaměřená na začlenění udržitelného cestovního ruchu do společenského, kulturního a hospodářského života občanů ZZÚ.
ČÁST TŘETÍ
OBCHOD A SPOLUPRÁCE SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Obecné cíle
Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je:
a)
podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem;
b)
podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami;
c)
podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje;
d)
podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu;
e)
podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ;
f)
posílit schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami;
g)
posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ;
h)
v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sladění nebo sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie;
i)
nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených.
HLAVA II
REŽIMY PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM A SLUŽBAMI A PRO USAZOVÁNÍ
Kapitola 1
Režim obchodu se zbožím
Článek 43
Volný přístup pro původní zboží
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla.
2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 44
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví.
Zákazy nebo omezení uvedené v prvním pododstavci v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 45
Opatření přijatá ZZÚ
1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná.
2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4.
3. Odstavec 2 nevylučuje možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii.
4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 %. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř Unie).
5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do 2. dubna 2014 celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí.
Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn.
Článek 46
Zákaz diskriminace
1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států.
2. V souladu s článkem 65 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 44 odst. 2 a článků 45, 48, 49 a 51 a čl. 59 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci.
Článek 47
Podmínky pohybu odpadů
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy.
4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty:
a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4), konkrétně:
-
článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území,
-
článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území;
b)
nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (6), s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice.
5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy.
6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do 2. července 2014, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny.
Článek 48
Dočasné odnětí preferencí
Pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k pochybnostem o správném provádění tohoto rozhodnutí, zahájí konzultace s danou ZZÚ a s členských státem, s nimž má ZZÚ zvláštní vztah, aby zajistila řádné provádění tohoto rozhodnutí. V případě, že tyto konzultace nevedou k vzájemně přijatelnému způsobu provádění tohoto rozhodnutí, může Unie dané ZZÚ dočasně odejmout preference podle přílohy VII.
Článek 49
Ochranná a kontrolní opatření
V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII.
Kapitola 2
Režim pro obchod službami a usazování
Článek 50
Definice
Pro účely této kapitoly se:
a)
„fyzickou osobou ze ZZÚ“ rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy o fungování EU;
b)
„právnickou osobou ze ZZÚ“ rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území;
c)
na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 51 odst. 1.
Článek 51
Nejpříznivější zacházení
1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech:
a)
Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci;
b)
ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po 1. lednu 2014 uzavřely dohodu o hospodářské integraci.
2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované:
a)
v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami;
b)
na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku;
c)
na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění;
d)
na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy.
Článek 52
Odborné kvalifikace
Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry nebo ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada v soulad s článkem 203 Smlouvy o fungování EU seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
HLAVA III
OBLASTI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
Kapitola 1
Obchod a udržitelný rozvoj
Článek 53
Obecný přístup
Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí.
V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny.
Článek 54
Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě
1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí.
2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucí právně závazné mezinárodní dohody zahrnující závazky všech stran ohledně zmírňování v souladu s prováděním rozhodnutí, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu.
3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu.
Článek 55
Pracovní normy v oblasti obchodu
1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání.
3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Uvedené normy nesmí být používány k protekcionistickým účelům.
Článek 56
Udržitelný obchod s produkty rybolovu
V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je:
a)
podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ;
b)
usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů.
Článek 57
Udržitelný obchod se dřevem
V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek.
Článek 58
Rozvoj udržitelného obchodu
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat:
a)
usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb, mimo jiné vypracováním a prováděním místních právních předpisů, jakož i obchodu a investic týkajících se zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ;
b)
pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu;
c)
podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů;
d)
podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ;
e)
výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků.
2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost.
Kapitola 2
Ostatní oblasti související s obchodem
Článek 59
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány.
3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování EU přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích
4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění.
Článek 60
Politiky hospodářské soutěže
V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ.
Článek 61
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu.
2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu.
Článek 62
Technické překážky obchodu
Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech.
Článek 63
Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu.
Článek 64
Sanitární a fytosanitární opatření
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření:
a)
usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
b)
cřešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními;
c)
zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ;
d)
podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
e)
podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy;
f)
podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi;
g)
vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření;
h)
podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.
Článek 65
Zákaz protekcionistických opatření
Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu.
Kapitola 3
Měnové a daňové záležitosti
Článek 66
Vyjmutí z daňové povinnosti
1. Aniž je dotčen článek 67, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 67
Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie
1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahuje se na zakázky financované Unií následující režim:
a)
v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b)
zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c)
podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d)
každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e)
dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ;
f)
paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ;
g)
spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodní kapacity
Článek 68
Obecný přístup
V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ:
a)
zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti;
b)
zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování.
Článek 69
Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu
V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat:
a)
posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů;
c)
podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků;
d)
usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů;
e)
pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami;
f)
zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu;
g)
pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
Kapitola 5
Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí
Článek 70
Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb
S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat:
a)
poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb;
b)
předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu;
c)
podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu;
d)
vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami.
Článek 71
Sladění právních předpisů v oblasti finančních služeb
Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Mezinárodní normy pro boj proti praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní - doporučení Finančního akčního výboru (FATF).
Ve vhodných případech a na žádost dotčené ZZÚ může Unie a ZZÚ vyvinout úsilí o podporu lepšího sladění právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb.
Článek 72
Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu
Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení.
Článek 73
Spolupráce v daňových záležitostech
Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže.
ČÁST ČTVRTÁ
NÁSTROJE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 74
Obecné cíle
Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne:
a)
přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců;
b)
dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru.
Článek 75
Definice
Pro účely této části se rozumí:
a)
„programovatelnou podporou“ nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
b)
„programováním“ proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části druhé tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení;
d)
„plány rozvoje“ podle článku 83 ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny;
e)
„územním přídělem“ částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
f)
„regionálním přídělem“ částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech;
g)
„finančním rozhodnutím“ akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu.
Článek 76
Zásady finanční spolupráce
1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity.
2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné I neprogramovatelné podpory.
3. Finanční pomoc Unie:
a)
se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
b)
zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
c)
je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ a
d)
se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie.
Kapitola 2
Finanční zdroje
Článek 77
Zdroje financování
ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování:
a)
zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF);
b)
programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie a
c)
finanční prostředky spravované EIB jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF (7) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF
Článek 78
Předmět a oblast působnosti
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím:
a)
odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c)
technická spolupráce a
d)
dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 82.
Článek 79
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních nebo člověkem způsobených katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a)
zachránit lidské životy, předcházet utrpení a zmírňovat ho a zachovat lidskou důstojnost v krizových situacích a v situacích po skončení krize;
b)
přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c)
provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů;
d)
řešit potřeby plynoucí z vysídlení osob, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a
e)
pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof.
3. Pomoc podle tohoto článku může být rovněž poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje ze souhrného rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Článek 80
Rozvoj kapacit
1. Finanční pomoc může přispět kromě jiného k podpoře rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí.
2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech.
3. Unie může ZZÚ podporovat v jejich úsilí o zlepšení srovnatelnosti jejich makroekonomických ukazatelů.
Článek 81
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce.
Článek 82
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v odvětví zemědělství, rybolovu a těžby, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V.
3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V.
4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Článek 83
Programování
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu.
2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny.
3. Na základě článku 10 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
4. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena a
b)
vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují.
Článek 84
Příprava, vyhodnocení a schválení programového dokumentu
1. Příslušná územní nebo, jde-li o regionální programy, regionální schvalující osoba připraví návrh programového dokumentu v návaznosti na konzultace s nejširším možným spektrem zúčastněných stran, přičemž čerpá ze získaných poznatků a osvědčených postupů.
2. Každý návrh programového dokumentu je uzpůsobený potřebám a konkrétním okolnostem každé ZZÚ. Jsou v něm stanoveny ústřední oblasti, na které se má soustředit financování Unie, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti, na základě kterých se posuzují a hodnotí výsledky, a orientační finanční příděl. Je v něm podporována místní odpovědnost za programy spolupráce.
3. Návrh programového dokumentu je od raných fází procesu programování předmětem výměny názorů mezi ZZÚ a dotčeným členských státem a Komisí s cílem podpořit doplňkovost a soudržnost jejich příslušných činností v oblasti spolupráce.
4. Komise vyhodnotí návrh programového dokumentu, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli tohoto rozhodnutí a souvisejícími politikami Společenství. Komise konzultuje Evropskou investiční banku ohledně návrhu programového dokumentu.
5. ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků veškerých studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu programového dokumentu provést co nejúčinněji.
6. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení programového dokumentu. Komise schválí programový dokument v návaznosti na postup stanovený v článku 86.
Článek 85
Provedení
1. Komise přijme finanční rozhodnutí k příslušnému programovému dokumentu v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení pro 11. ERF postupem podle článku 87.
2. Komise využívá zdroje přidělené ZZÚ z 11. ERF jakýmkoli ze způsobů stanovených ve finančním nařízení pro 11. ERF a v souladu s podmínkami vymezenými tímto rozhodnutím nebo v opatřeních, kterými se provádí. Za tímto účelem uzavře s příslušnými orgány ZZÚ finanční dohody.
3. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
b)
provádění a řízení projektů a programů a
c)
udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
4. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
a)
zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
b)
monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a
c)
zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
5. V zájmu usnadnění výměny názorů se alespoň jednou do roka konají technická zasedání mezi územními schvalujícími osobami, dotčenými členskými státy a zástupci Komise zapojenými do programování, zejména s použitím moderních technologií nebo pokud možno jako rozšíření dialogu v rámci fóra ZZÚ-EU.
6. Akce financované v rámci 11. ERF mohou být provedeny na základě souběžného nebo společného spolufinancování podle ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF.
Článek 86
Územní a regionální schvalující osoby
1. Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů 11. ERF řízených Komisí a Evropskou investiční bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na odpovědný subjekt v rámci příslušného orgánu ZZÚ. Územní schvalující osoba předem informuje Komisi o každém takovémto delegování.
Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů 11. ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky. Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
Jsou-li zdroje z 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, územní schvalující osoba:
a)
odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné monitorování a přezkumy provádění spolupráce a za koordinaci s dárci;
b)
v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení projektů a programů.
2. Pokud jsou zdroje 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, jedná příslušná územní schvalující osoba jako veřejný zadavatel ve vztahu k programům prováděným prostřednictvím nabídkových řízení nebo výzev k podávání návrhů, přičemž podléhá předběžné kontrole Komise.
3. Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:
a)
technických úpravách a změnách porobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;
b)
změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;
c)
uložení nebo prominutí pokut za prodlení;
d)
zproštění ručitelů;
e)
subdodávkách;
f)
konečném převzetí za předpokladu, že Komise potvrdila předběžné převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje významné dodatečné práce; a najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.
4. V případě regionálních programů určí orgány zúčastněných ZZÚ regionální schvalující osobu z řad aktérů spolupráce uvedených v článku 11. Povinnosti regionální schvalující osoby odpovídají obdobně povinnostem územní schvalující osoby.
Článek 87
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený vnitřní dohodou o 11. ERF.
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako „výbor ERF-ZZÚ“. Výbor ERF-ZZÚ se řídí jednacím řádem výboru zřízeného vnitřní dohodou o 11. ERF a prováděcím nařízením pro 11. ERF. Do vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost se použijí postupy stanovené v nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění programových dokumentů.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a)
návrhům programových dokumentů a všem jejich změnám a
b)
finančním rozhodnutím týkajícím se provádění této části rozhodnutí.
Článek 88
Úloha delegací Unie
1. Pokud je Unie zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, použijí se ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
2. Územní nebo regionální schvalující osoba úzce spolupracuje s vedoucím delegace, který je hlavním kontaktem pro jednotlivé aktéry spolupráce v dotčených ZZÚ.
Článek 89
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení pro ZZÚ
1. Obecná pravidla týkající se způsobilosti
a)
Účast na zadávání veřejných zakázek, grantů a na jiných zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou činnosti financované podle tohoto rozhodnutí ve prospěch třetích stran, je otevřena všem fyzickým osobám, jež jsou státními příslušníky způsobilé země nebo území podle odstavce 2, a dále právnickým osobám, které ve způsobilé zemi či na způsobilém území podle odstavce 2 skutečně sídlí, a mezinárodním organizacím.
b)
V případě akcí spolufinancovaných s partnerem nebo jiným dárcem nebo prováděných prostřednictvím některého členského státu v rámci sdíleného řízení nebo prostřednictvím svěřeneckého fondu vytvořeného Komisí jsou způsobilé rovněž země, které jsou způsobilé podle pravidel dotčeného partnera, jiného dárce nebo členského státu, nebo podle zřizovacího aktu svěřeneckého fondu.
V případě akcí prováděných pověřenými subjekty (členské státy nebo jejich agentury, Evropská investiční banka) nebo prostřednictvím mezinárodních organizací či jejich agentur, jsou rovněž způsobilé fyzické a právnické osoby způsobilé podle pravidel daného pověřeného subjektu, jak je stanoveno v dohodách uzavřených se spolufinancujícím nebo prováděcím orgánem.
c)
V případě akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí a kromě toho i jiným nástrojem pro vnější činnost, včetně Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (9) a naposledy pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (10), jsou země, které byly určeny v rámci některého z těchto nástrojů, považovány za způsobilé pro účely této akce.
V případě akcí globální, regionální nebo přeshraniční povahy financovaných na základě tohoto rozhodnutí se do postupů provádějících tyto akce mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a regionů, na něž se daná akce vztahuje.
d)
Všechny dodávky zakoupené na základě veřejné zakázky nebo v souladu s dohodou o grantu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí, musí pocházet ze způsobilé země nebo ze způsobilého území. Mohou však pocházet z jakéhokoli jiné země nebo z jakéhokoli jiného území, pokud je částka nákupu dodávek pod finančním limitem pro použití soutěžního jednacího řízení. Pro účely tohoto článku je pojem „původ“ definován v článcích 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v dalších právních předpisech Unie týkajících se nepreferenčního původu.
e)
Pravidla podle tohoto článku se nevztahují na fyzické osoby a ani jim nekladou omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jsou tyto osoby zaměstnané způsobilým dodavatelem či případně subdodavatelem, nebo jsou s nimi jinak smluvně vázány.
f)
Způsobilost vymezená v tomto článku může být omezena s ohledem na státní příslušnost, umístění nebo povahu žadatelů, vyžaduje-li to charakter a cíle akce a je-li to nutné pro její účinné provádění.
g)
Fyzické a právnické osoby, které získaly smlouvu o zakázce, dodržují platné právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně mnohostranných dohod o životním prostředí, jakož i mezinárodně sjednané základní pracovní normy.
2. Pro financování podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilí uchazeči, žadatelé a zájemci z následujících zemí a území:
a)
členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů uznaných Unií a členů Evropského hospodářského prostoru;
b)
ZZÚ;
c)
rozvojových zemí a území, jak jsou uvedeny na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci vypracovaném Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, které nejsou členy skupiny G-20;
d)
zemí, pro které Komise stanoví reciproční přístup k vnější pomoci. Reciproční přístup může být udělen na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přiznává-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a subjektům ze ZZÚ;
e)
členských států OECD v případě zakázek provedených v některé z nejméně rozvinutých zemí;
f)
pokud je to oznámeno předem v dokumentací týkající se daného řízení:
i)
zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními přijímacími zeměmi,
ii)
všech zemí v případě naléhavé potřeby nebo nedostupnosti produktů a služeb na trzích způsobilých zemí.
3. V řádně odůvodněných případech může Komise přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí nebo zboží nezpůsobilého původu, pokud by pravidla způsobilosti realizaci projektu, programu nebo akce znemožňovala nebo výrazně ztěžovala.
4. Pro akce prováděné v rámci sdíleného řízení je příslušný členský stát, který Komise pověřila úkoly plnění, oprávněn jménem Komise povolit účast uchazečů, žadatelů a zájemců z jiných zemí a povolit zboží z jiných zemí ve smyslu odst. 2 písm. f) a přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí ve smyslu odstavce 3 nebo zboží, jehož původ nesplňuje podmínky způsobilosti podle odst. 1 písm. d).
Článek 90
Ochrana finančních zájmů Unie a finanční kontroly
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření zamezujících podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením pro příslušný ERF.
3. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad finančními prostředky Unie nesou ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
4. Komise odpovídá za:
a)
zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Unie, a
b)
to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
5. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou či dvakrát ročně scházejí, aby koordinovaly programy, metodiky a provádění kontrol.
6. Pokud jde o finanční opravy,
a)
odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě dotyčná ZZÚ;
b)
avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o programovém dokumentu nebo odňala jeho zůstatek.
Článek 91
Monitorování, hodnocení, proces přezkumu a podávání zpráv
1. Finanční spolupráce musí být dostatečně pružná, aby se zajistil ustavičný soulad operací s cíli tohoto rozhodnutí a zohlednily veškeré změny hospodářské situace, priorit a cílů dotčených ZZÚ, zejména prostřednictvím ad hoc přezkumu programového dokumentu.
2. Přezkum může být zahájen Komisí nebo na žádost dotčené ZZÚ a v návaznosti na souhlas Komise.
3. Komise posoudí pokrok dosažený při provádění finanční pomoci poskytnuté ZZÚ v rámci 11. ERF a počínaje rokem 2015 předloží Radě jednou ročně zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních účincích a dopadech finanční pomoci Unie. Tato zpráva se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 obsahuje informace týkající se předchozího roku, pokud jde o financovaná opatření, o výsledky monitorování a hodnocení, o zapojení příslušných partnerů a o provádění prostředků na závazky a prostředků na platby 11. ERF. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno s použitím konkrétních a měřitelných ukazatelů. Zpráva odráží hlavní získané poznatky a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let.
Kapitola 4
Zásady způsobilosti
Článek 92
Způsobilost pro získání územních přídělů
1. K získání finanční podpory podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilé veřejnoprávní orgány ZZÚ.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou finanční podporu podle tohoto rozhodnutí obdržet rovněž tyto subjekty nebo orgány:
a)
místní, celostátní a/nebo regionální veřejné nebo poloveřejné agentury a útvary nebo místní orgány ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b)
společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c)
společnosti a podniky členského státu s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d)
finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Unie, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ, a
e)
aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a z Unie s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 12.
Článek 93
Způsobilost pro získání regionálních přídělů
1. Regionální příděly se použijí na operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:
a)
dvě či více ZZÚ bez ohledu na jejich polohu;
b)
jedna či více ZZÚ a jeden či více nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;
c)
jedna či více ZZÚ a jeden či více sousedních států AKT nebo třetích zemí;
d)
jedna či více ZZÚ, jeden či více nejvzdálenějších regionů a jeden či více států AKT a/nebo třetích zemí;
e)
dvě či více regionálních organizací, jichž jsou ZZÚ členy;
f)
jedna či více ZZÚ a regionálních organizací, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů;
g)
ZZÚ a Unie jako celek nebo
h)
jeden nebo více subjektů, orgánů nebo jiných útvarů z alespoň jedné ZZÚ, které jsou členy některého ESÚS podle článku 8, jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů a jednoho nebo více sousedních států AKT nebo třetích zemí.
2. Finanční prostředky určené na umožnění účasti států AKT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí jsou poskytovány nad rámec finančních prostředků přidělovaných ZZÚ podle tohoto rozhodnutí.
3. Účast států ADT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí v programech zřízených podle tohoto rozhodnutí se plánuje jen za těchto podmínek:
a)
těžiště projektů a programů podporovaných v rámci víceletého finančního rámce spolupráce zůstává v některé ZZÚ;
b)
ve finančních nástrojích Unie jsou obsažena obdobná ustanovení a
c)
je dodržena zásada proporcionality.
4. Vhodná opatření umožní poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z ERF a souhrnného rozpočtu Unie určených na projekty spolupráce mezi ZZÚ, státy AKT, nejvzdálenějšími regiony, jakož i jinými zeměmi, zejména na zjednodušení mechanismů pro společné řízení těchto projektů.
Článek 94
Způsobilost pro programy Unie
1. Fyzické osoby ze ZZÚ, definované v článku 50, a případně i příslušné veřejné a/nebo soukromé subjekty a instituce v ZZÚ jsou způsobilé k účasti v programech Unie a k získání finančních prostředků z těchto programů, s výhradou pravidel a cílů a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je ZZÚ spojena.
2. ZZÚ je rovněž způsobilá pro podporu v rámci programů Unie týkajících se spolupráce s dalšími zeměmi, zejména rozvojovými zeměmi, s výhradou pravidel, cílů a režimů obsažených v těchto programech.
3. Na základě informací obsažených ve výroční zprávě o provádění, kterou předloží ZZÚ, a dalších dostupných informací podá Komise zprávu výboru ERF-ZZÚ o účasti ZZÚ v programech Unie.
ČÁST PÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 95
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních postupech je na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 96 pozměňující dodatky k příloze VI.
Článek 96
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 95 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 1. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v článku 95 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 95 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 97
Změna postavení
Rada v souladu s článekm 203 Smlouvy o fungování EU rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, pokud:
a)
některá ze ZZÚ získá nezávislost;
b)
některá ze ZZÚ opustí přidružení;
c)
některá ze ZZÚ se stane nejvzdálenějším regionem;
d)
nejvzdálenější region se stane ZZÚ.
Článek 98
Zrušení
Rozhodnutí Rady 2001/822/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 99
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2014.
Příloha VI se použije podle článku 65 této přílohy.
V Bruselu dne 25. listopadu 2013.
RÅDETS BESLUT 2013/755/EU
av den 25 november 2013
om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen
(ULT-beslutet)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 203,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,
i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och
av följande skäl:
(1)
Det här beslutet ersätter rådets beslut 2001/822/EG (1) som är tillämpligt till och med den 31 december 2013. Enligt artikel 62 i beslut 2001/822/EG ska rådet fastställa föreskrifter som ska gälla för den efterföljande tillämpningen av de principer som anges i artiklarna 198-202 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
(2)
I sina slutsatser av den 22 december 2009 om EU:s förbindelser med utomeuropeiska länder och territorier (ULT) uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om översyn av ULT-beslutet före juli 2012. Rådet godkände kommissionens förslag om att det framtida partnerskapet mellan unionen och ULT bör grundas på tre centrala pelare: 1) förbättring av konkurrenskraften, 2) förstärkning av motståndskraften och 3) minskning av sårbarheten samt främjande av samarbete och integration mellan ULT och andra partner och grannregioner.
(3)
Kommissionen höll ett offentligt samråd mellan juni och oktober 2008 och har föreslagit ett antal riktlinjer för ett nytt associeringsbeslut. Resultatet av detta samråd sammanfattas i meddelandet av den 6 november 2009: Inslag i ett nytt partnerskap mellan EU och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT).
(4)
Varken EUF-fördraget eller sekundärrätten är automatiskt tillämplig på ULT, med undantag för ett antal bestämmelser som uttryckligen fastställer att de ska gälla. Trots att ULT inte är tredjeländer ingår de ändå inte i den inre marknaden och de måste uppfylla de krav som gäller för tredjeländer på handelsområdet, särskilt. i fråga om ursprungsregler, djurhälso- och växtskyddsnormer och skyddsåtgärder.
(5)
De särskilda förbindelserna mellan unionen och ULT borde ändra inriktning från den traditionella utvecklingssamarbetsstrategin till att i stället handla om ett ömsesidigt partnerskap som stöder en hållbar utveckling i ULT. Dessutom bör solidariteten mellan unionen och ULT grunda sig på deras unika förhållande och det faktum att båda parter tillhör den europeiska familjen.
(6)
Det civila samhällets bidrag till utvecklingen i ULT skulle kunna stärkas ytterligare genom att det civila samhällets organisationer ges större utrymme inom alla samarbetsområden.
(7)
Med hänsyn till ULT:s geografiska läge är det viktigt att dessa samarbetar med sina grannländer trots att förhållandet till unionsrätten kan variera för aktörerna i ett visst geografiskt område, eftersom ett sådant samarbete är av intresse för alla parter, och det bör framför allt inrikta sig på områden av gemensamt intresse för parterna och på främjande av unionens värderingar och normer. Dessutom kunde ULT fungera som regionala nav eller kunskapscentrum i sina regioner.
(8)
Det stöd som unionen ger till ULT:s politik och strategier inom ett område av ömsesidigt intresse bör grunda sig på det berörda ULT:s särskilda behov, potential och val.
(9)
Associeringen bör vara inriktad på att se till att de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna bevaras, återställs och används på ett hållbart sätt, eftersom detta är av avgörande betydelse för att man ska kunna uppnå en hållbar utveckling.
(10)
ULT har en stor biologisk mångfald, både på land och i marina miljöer. Klimatförändringar kan påverka den naturliga miljön i ULT och utgör därför ett hot mot en hållbar utveckling. Åtgärder inom området för bevarande av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna, katastrofriskreducering, hållbar förvaltning av naturresurser och främjande av hållbar energi skulle bidra till anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter i ULT.
(11)
Den betydande roll som ULT skulle kunna spela när det gäller att bidra till unionens åtaganden enligt multilaterala miljöavtal bör erkännas i förbindelserna mellan unionen och ULT.
(12)
Det är viktigt att stödja ULT i deras ansträngningar att bli mindre beroende av fossila bränslen så att de blir mindre sårbara inför bristande tillgång på bränsle och prisvolatilitet, eftersom detta gör deras ekonomier motståndskraftigare och mindre sårbara för externa chocker.
(13)
Unionen skulle kunna hjälpa ULT att minska sin sårbarhet inför katastrofer och stödja de åtgärder de vidtar för detta ändamål.
(14)
ULT:s isolerade geografiska läge inverkar negativt på deras konkurrenskraft och det är därför viktigt att förbättra tillgängligheten till ULT.
(15)
Unionen och ULT erkänner vikten av utbildning och yrkesutbildning som en pådrivande faktor för en hållbar utveckling i ULT.
(16)
I fortsättningen bör den ekonomiska och sociala utvecklingen i ULT fungera så att de stärker varandra ömsesidigt och ha till syfte att stärka ULT-ekonomiernas konkurrenskraft och skapa social trygghet och integration, särskilt för utsatta grupper och personer med funktionshinder. För detta ändamål ska samarbetet mellan unionen och ULT omfatta utbyte av information och bästa praxis på relevanta områden, bl.a. kompetensutveckling och socialt skydd samt främjande av rättigheter för personer med funktionshinder, med beaktande av principerna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Associeringen mellan unionen och ULT bör även bidra till främjandet av arbete under anständiga villkor, inbegripet bästa praxis för social dialog, samt respekt för grundläggande arbetsnormer, lika möjligheter, icke-diskriminering och tillgänglighet i ULT och de regioner där de är belägna.
(17)
Turism skulle kunna utgöra ett område för samarbete mellan unionen och ULT. Samarbetets syfte bör vara att stödja insatser av myndigheterna i ULT för att dra största möjliga fördelar av lokal, regional och internationell turism och att stimulera privata finansflöden från unionen och andra källor till utveckling av turism i ULT. Behovet av att turismen integreras i befolkningens sociala, kulturella och ekonomiska liv och av att den respekterar miljön bör ägnas särskild uppmärksamhet.
(18)
Förekomsten av överförbara sjukdomar i ULT, såsom denguefeber i Västindien och Stillahavsområdet och Chikungunya i Indiska oceanen, kan få en betydande negativ konsekvens på hälsan och på ekonomin. Epidemier i ULT leder inte bara till minskad produktivitet för den drabbade befolkningen utan kan även ge kraftiga återverkningar för turismnäringen som ju är stommen i ekonomin i många ULT. Med tanke på att stora mängder turister och migrerande arbetstagare reser till ULT finns det hög risk för att det förs in infektionssjukdomar. På samma sätt kan det stora flödet av människor som reser tillbaka från ULT leda till att smittsamma sjukdomar förs in i Europa. Att säkerställa en säker turism är därför en viktig faktor för att skapa hållbarhet i de ULT-ekonomier som är mycket beroende av turism.
(19)
Associeringen mellan EU och ULT bör ta hänsyn till och bidra till bevarandet av den kulturella mångfalden och de kulturella identiteterna i ULT.
(20)
Unionen är medveten om att det är viktigt att utveckla ett aktivare partnerskap med ULT vad gäller gott styre och kampen mot organiserad brottslighet, människohandel, terrorism och korruption.
(21)
Handel och handelsrelaterat samarbete mellan unionen och ULT bör bidra till målet om hållbar utveckling på det ekonomiska, sociala och miljömässiga planet.
(22)
De globala förändringarna, vilka avspeglas i en allt större liberalisering av handeln, berör i stor utsträckning unionen, som är ULT:s viktigaste handelspartner, såväl som AVS-grannländerna och andra ekonomiska partner till ULT.
(23)
ULT är känsliga miljöer som kräver ett fullgott skydd, även i fråga om avfallshantering. När det gäller radioaktivt avfall fås detta skydd genom artikel 198 i Euratomfördraget och den därtill hörande sekundärrätten, dock med undantag för Grönland som inte omfattas av Euratomfördraget. För annat avfall bör det anges vilka gemenskapsregler som är tillämpliga med avseende på ULT.
(24)
Detta beslut bör ge flexiblare ursprungsregler, bl.a. nya möjligheter till ursprungskumulation. Kumulation bör inte vara möjligt bara för ULT och länder med vilka det har ingåtts avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), utan under vissa förhållanden även för varor med ursprung i länder med vilka unionen har ingått frihandelsavtal samt för varor som införs till unionen tull- och kvotfritt inom ramen för unionens allmänna preferenssystem (2), under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Dessa villkor är nödvändiga för att förhindra kringgående av handelsbestämmelserna och säkerställa att kumulationsordningarna fungerar väl.
(25)
Förfarandena för att bestyrka att varor har sitt ursprung i ULT bör uppdateras i syfte att underlätta för berörda aktörer och förvaltningar i ULT. Bestämmelserna om administrativt samarbete mellan unionen och ULT bör också uppdateras i enlighet med detta.
(26)
Det bör införas metoder för administrativt samarbete och en möjlighet att tillfälligt upphäva förmånsbehandling för alla eller vissa varor med ursprung i ULT vid fall av bedrägeri, oegentligheter eller systematisk underlåtenhet att efterleva ursprungsreglerna eller underlåtenhet att tillhandahålla administrativt samarbete. Dessutom bör det fastställas tillräckligt detaljerade skydds- och övervakningsbestämmelser. Detta skulle skapa klara och tydliga regler och förfaranden för behöriga myndigheter och ekonomiska aktörer i unionen och ULT. I slutändan ligger det i alla parters intresse att man säkerställer korrekt tillämpning av de förfaranden och arrangemang som gör det möjligt för ULT att exportera varor till unionen tull- och kvotfritt.
(27)
För att man ska kunna uppnå målet integration och utveckling när det gäller den globala handeln med tjänster och etablering krävs det att man främjar utvecklingen av tjänstemarknaden och förbättrar investeringsmöjligheterna genom att förbättra marknadstillträdet för ULT-varor till unionsmarknaden för varor och tjänster. I detta avseende bör unionen erbjuda ULT minst lika gynnsam behandling som den mest gynnsamma behandling som den erbjuder någon annan handelspartner genom omfattande klausuler om mest gynnad nation, samtidigt som ULT ges möjlighet till flexiblare handelsförbindelser genom att låta den behandling som ULT erbjuder unionen begränsas till vad andra stora handelsekonomier erbjuds.
(28)
Immateriella rättigheter är viktiga när det gäller att främja innovation och utgör ett verktyg för att främja ekonomisk och social utveckling. Länder har nytta av dessa rättigheter genom att de ger dem möjlighet att skydda sina intellektuella skapelser och tillgångar. Att det finns ett skydd av de immateriella rättigheterna och att detta efterlevs bidrar till att främja handel, tillväxt och utländska investeringar samt till att bekämpa de hälso- och säkerhetsrisker som varumärkesförfalskade varor kan föra med sig. ULT kan ha nytta av att ha en politik för immateriella rättigheter, särskilt i samband med bevarandet av den biologiska mångfalden och teknikutveckling.
(29)
Sanitära och fytosanitära åtgärder och tekniska handelshinder kan ha inverkan på handeln och kräver samarbete. Handel och handelsrelaterat samarbete bör även omfatta konkurrenspolitik och immateriella rättigheter, eftersom dessa har betydelse för att det sker en rättvis fördelning av de vinster handeln genererar.
(30)
För att göra det möjligt för ULT att på bästa möjliga villkor kunna delta på unionens inre marknad samt på regionala, subregionala och internationella marknader är det viktigt att man utvecklar kapaciteten i ULT på relevanta områden. Det rör sig bl.a. om utveckling av mänskliga resurser och av kompetens, utveckling av små och medelstora företag, diversifiering av ekonomiska sektorer och genomförande av en lämplig rättslig ram för att uppnå ett företagsklimat som främjar investeringar.
(31)
Samarbetet mellan unionen och ULT på området finansiella tjänster bör bidra till att bygga upp ett säkrare, sundare och öppnare finanssystem, vilket är en viktig förutsättning för att man ska kunna förbättra den finansiella stabiliteten i världen och skapa hållbar tillväxt. Insatserna på detta område bör inriktas på att skapa konvergens med internationellt överenskomna normer och tillnärmning av lagstiftningarna i ULT till unionens regelverk om finansiella tjänster. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att stärka den administrativa förmågan hos myndigheterna i ULT, inbegripet på tillsynsområdet.
(32)
Tilldelningen av finansiellt stöd till ULT bör ske på grundval av enhetliga, tydliga och effektiva kriterier, med hänsyn tagen till det berörda ULT:s behov och resultat. Dessa kriterier bör ta hänsyn till befolkningsmängd, bruttonationalprodukt (BNP), storleken på de tidigare anslagen från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och de begränsningar som följer av ULT:s isolerade geografiska läge.
(33)
Av effektivitets- och förenklingsskäl och som ett erkännande av ULT-myndigheternas förvaltningsförmåga bör de ekonomiska resurser som tilldelas ULT förvaltas på grundval av ett ömsesidigt partnerskap. Myndigheterna i ULT bör ta fullt ansvar för utformningen och genomförandet av den politik som överenskommits mellan parterna i samarbetsstrategier.
(34)
Förfarandena för finansiellt stöd innebär att det främst är UTL som ges huvudansvaret för programplaneringen och genomförandet av samarbetet inom ramen för elfte EUF. Samarbetet bör till största del att ske i överensstämmelse med ULT:s territoriella bestämmelser och bör utgöra ett stöd vid övervakningen, utvärderingen och revisionen av de planerade insatserna. De begränsade administrativa och mänskliga resurserna i ULT bör beaktas i programplanerings- och genomförandeprocessen. Det är dessutom nödvändigt att klargöra att ULT är berättigade till stöd från olika finansieringskällor.
(35)
ULT får delta i de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 (3). Regionalt samarbete för ULT kan därför vara att de deltar i en europeisk gruppering för territoriellt samarbete i överensstämmelse med de arrangemang som gäller för den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet. ULT-medlemmar i en europeisk gruppering för territoriellt samarbete kan vara berättigade till regional finansiering.
(36)
För att hänsyn ska tas till den tekniska utvecklingen och förändringar i tullagstiftningen, bör befogenheten att anta rättsakter om ändring av tilläggen till bilaga VI delegeras till kommissionen i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sina förberedelser, även på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds till rådet så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(37)
Rådet bör med hjälp av detta beslut kunna hitta innovativa lösningar på samtliga ovan nämnda faktorer som förutom att de är väl anpassade till varje enskild situation även uppvisar konsekvens överlag.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
FÖRSTA DELEN
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR ASSOCIERINGEN AV DE UTOMEUROPEISKA LÄNDERNA OCH TERRITORIERNA MED UNIONEN
Kapitel 1
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
Syfte
1. Detta beslut inrättar en associering av utomeuropeiska ländernas och territoriernas (nedan kallade ULT) med unionen (nedan kallad associeringen) som är ett partnerskap grundat på artikel 198 i EUF-fördraget och har till syfte att stödja en hållbar utveckling i ULT samt att främja unionens värderingar och normer världen över.
2. Parter i associeringen är unionen, ULT och de medlemsstater till vilka ULT är knutna.
Artikel 2
Territoriell tillämpning
Associeringen ska tillämpas på de ULT som förtecknas i bilaga II till EUF-fördraget.
Artikel 3
Mål, principer och värderingar
1. Associeringen mellan unionen och ULT ska grundas på mål, principer och värderingar som delas av ULT och de medlemsstater till vilka de är knutna samt unionen.
2. Associeringen ska främja de övergripande mål som fastställs i artikel 199 i EUF-fördraget genom att stärka ULT:s konkurrenskraft och återhämtningsförmåga, minska deras ekonomiska och miljömässiga sårbarhet samt genom att främja samarbetet både dem emellan och med andra partner.
3. Associeringen ska när den verkar för att uppnå dessa mål respektera de grundläggande principerna om frihet, demokrati, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och hållbar utveckling, vilka alla är gemensamma för ULT och de medlemsstater till vilka de är knutna.
4. Diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning får inte förekomma inom de samarbetsområden som anges i detta beslut.
5. Parterna ska erkänna varandras rättigheter att själva besluta om sin egen politik och sina egna prioriteringar vad gäller hållbar utveckling, fastställa den egna nationella nivån för miljö- och arbetarskydd samt att anta eller ändra relevant lagstiftning och politik, med hänsyn tagen till internationellt erkända standarder och överenskommelser. De ska i detta sammanhang eftersträva ett upprätthålla en hög miljöskydds- och arbetarskyddsnivå.
6. In implementing this Decision, the partner shall be guided by the principles of transparency, subsidiarity and the need for efficiency and shall equally address the three pillars of OCTs’ sustainable development: economic development, social development and environmental protection.
Artikel 4
Förvaltning av associeringen
Förvaltningen av associeringen ska genomföras av kommissionen och ULT-myndigheterna och vid behov av de medlemsstater till vilka ULT är knutna, i enlighet med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella befogenheter.
Artikel 5
Ömsesidiga intressen, komplementaritet och prioriteringar
1. Associeringen utgör ramen för den politiska dialogen och samarbetet i frågor av ömsesidigt intresse.
2. Man ska prioritera samarbetet inom områden av ömsesidigt intresse såsom
a)
ekonomisk diversifiering av ekonomierna i ULT, inbegripet en fortsatt integration av dessa ekonomier i världsekonomin och de regionala ekonomierna,
b)
främjande av en grön tillväxt,
c)
hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet bevarande och hållbar användning av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och av ekosystemtjänster,
d)
anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter,
e)
främjande av katastrofriskreducering,
f)
främjande av forskning, innovation och vetenskapligt samarbete,
g)
främjande av socialt, kulturellt och ekonomiskt utbyte mellan ULT och deras grannar och andra partner.
3. Samarbetet inom områdena av ömsesidigt intresse har till syfte att öka ULT:s oberoende och till att utveckla ULT:s kapacitet när det gäller att utarbeta, genomföra och övervaka de strategier och den politik som anges i punkt 2.
Artikel 6
Främjande av associeringen
1. I syfte att stärka förbindelserna sig mellan ska unionen och ULT sträva efter att göra associeringen känd bland sina medborgare, särskilt genom att främja utvecklingen av kontakter och samarbete mellan myndigheter, aktörer inom den akademiska världen och inom det civila samhället samt företag i ULT, å ena sidan, och deras motsvarigheter i unionen, å andra sidan.
2. ULT ska sträva efter att stärka och främja förbindelserna med unionen i sin helhet. Medlemsstaterna ska stödja denna strävan.
Artikel 7
Regionalt samarbete, regional integration och samarbete med andra partner
1. Om inte annat följer av artikel 3 i detta beslut ska associeringen syfta till att stödja ULT i deras ansträngningar för att delta i relevanta internationella, regionala och/eller subregionala samarbetsinitiativ samt i regionala och subregionala integrationsprocesser, i överensstämmelse med ULT:s egna ambitioner och i enlighet med de mål och prioriteringar som fastställts av behöriga ULT-myndigheter.
2. I detta syfte får unionen och ULT utbyta information och bästa praxis eller fastställa andra former av nära samarbete och samordning med andra partner inom ramen för ULT:s deltagande i regionala och internationella organisationer, vilket i lämpliga fall kan ske genom internationella avtal.
3. Associeringen har till syfte att stödja samarbete mellan ULT och andra partner inom de samarbetsområden som anges i andra och tredje delen i detta beslut. I detta avseende är målet för associeringen att främja samarbetet mellan ULT och de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget, och mellan ULT och dess grannländer både i och utanför Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS). För att uppnå detta mål ska unionen förbättra samordningen och stärka synergieffekterna mellan de samarbetsprogram som får stöd genom EU:s olika finansieringsinstrument. Unionen ska om lämpligt också sträva efter att associera ULT i de olika formerna av dialog med grannländerna, vare sig de är AVS-länder eller inte, och med de yttre randområdena.
4. Stödet till ULT:s deltagande i relevanta organisationer för regional integration ska särskilt vara inriktat på följande:
a)
Kapacitetsuppbyggnad i relevanta regionala organisationer och institutioner där ULT är medlemmar.
b)
Regionala eller subregionala initiativ som exempelvis genomförandet av sektoriella reformer inom de samarbetsområden som anges i andra och tredje delen i detta beslut.
c)
Ökad medvetenhet och bättre kunskaper i ULT om betydelsen av de regionala integrationsprocesserna inom olika områden.
d)
ULT:s deltagande i utvecklingen av regionala marknader inom ramen för organisationer för regional integration.
e)
Gränsöverskridande investeringar mellan ULT och deras grannar.
Artikel 8
Deltagande i europeiska grupperingar för territoriellt samarbete
Vid tillämpningen av artikel 7.1-3 i detta beslut ska samarbetsinitiativ eller andra former av samarbete också innebära att statliga myndigheter, regionala och subregionala organisationer, lokala myndigheter och om lämpligt andra offentliga och privata organ eller institut (inklusive tillhandahållare av offentliga tjänster) från ett ULT får delta i en europeisk gruppering för territoriellt samarbete, om inte annat anges i regler och mål för samarbetsverksamhet enligt detta beslut och förordning (EG) nr 1082/2006 och detta sker i enlighet med de arrangemang som gäller för den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet.
Artikel 9
Särskild behandling
1. Associeringen ska beakta den mångfald som präglar ULT när det gäller ekonomisk utveckling och förmåga att till fullo dra fördel av det regionala samarbete och den regionala integration som avses i artikel 7.
2. En särskild behandling ska införas för isolerade ULT.
3. För att isolerade ULT ska kunna övervinna såväl strukturella som andra hinder för utveckling ska denna särskilda behandling ta hänsyn till ULT:s särskilda svårigheter, bland annat vid fastställandet av storleken på det finansiella stöd som tillhandahålls och de därmed sammanhängande villkoren.
4. De isolerade ULT förtecknas i bilaga I.
Kapitel 2
Samarbetsaktörer
Artikel 10
Allmän struktur
1. Associeringen ska grunda sig på en bred dialog och samråd om frågor av ömsesidigt intresse mellan ULT, de medlemsstater till vilka de är knutna och kommissionen, samt, i förekommande fall, även Europeiska investeringsbanken (EIB).
2. ULT ska vid behov anordna dialog och samråd med till exempel följande myndigheter och organ:
a)
Behöriga lokala och andra myndigheter.
b)
Näringslivets och arbetsmarknadens organisationer.
c)
Andra lämpliga organ som företräder det civila samhället, partner på miljöområdet, icke-statliga organisationer och organ som ansvarar för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.
Artikel 11
Samarbetsaktörer
1. Bland aktörerna för samarbetet i ULT ska ingå
a)
ULT:s statliga myndigheter,
b)
lokala myndigheter i ULT,
c)
leverantörer av allmännyttiga tjänster och organisationer i det civila samhället, t.ex. sociala, bransch- och arbetsgivarorganisationer samt fackförbund och lokala, nationella eller internationella icke-statliga organisationer,
d)
regionala och subregionala organisationer.
2. De medlemsstater till vilka ULT är knutna ska inom tre månader från ikraftträdandet av detta beslut underrätta kommissionen om vilka av deras statliga och lokala myndigheter som ingår under punkterna 1 a och 1 b.
Artikel 12
De icke-statliga aktörernas behörighet
1. Icke-statliga aktörer kan spela en roll när det gäller utbyte av information och samråd rörande samarbetet, särskilt i samband med utarbetandet och genomförandet av stöd, projekt och program inom ramen för samarbetet. De kan få delegering av befogenheter när det gäller den ekonomiska förvaltningen i samband med genomförandet av sådana projekt eller program för att stödja lokala utvecklingsinitiativ.
2. De icke-statliga aktörerna som kan komma i fråga för decentraliserad förvaltning av projekt eller program ska väljas ut genom överenskommelse mellan berörda ULT-myndigheter, kommissionen och den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet, varvid hänsyn ska tas till typ av fråga och berörda aktörers kompetens och verksamhetsområde. Detta urval ska ske för varje ULT som ett led i den breda dialog och det samråd som avses i artikel 10.
3. Associeringen ska bidra till ULT:s ansträngningar för att stärka det civila samhällets organisationer, särskilt inrättandet och utvecklingen av dessa, och utarbetandet av de arrangemang som krävs för att öppna upp för dessa organisationers deltagande i utformningen, genomförandet och utvärderingen av utvecklingsstrategier och utvecklingsprogram.
Kapitel 3
Associeringens institutionella ram
Artikel 13
Vägledande principer för dialog
1. Unionen, ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna ska regelbundet föra en bred politisk dialog.
2. Denna dialog ska föras i full överensstämmelse med de institutionella, rättsliga och finansiella befogenheterna för unionen, ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna. Dialogen ska föras i flexibla former. Den kan vara formell eller informell, föras på en lämplig nivå och i ett lämpligt format och genomföras inom den ram som avses i artikel 14.
3. Dialogen ska göra det möjligt för ULT att delta fullt ut i genomförandet av associeringen.
4. Dialogen ska bland annat inriktas på specifika politiska frågor av ömsesidigt intresse eller av allmän betydelse för förverkligandet av associeringens mål.
Artikel 14
Associeringsformer
1. Följande former av dialog ska inrättas inom ramen för associeringen:
a)
Det ska hållas ett årligt forum för dialog mellan ULT och EU (nedan kallat ULT-EU-forumet) i vilket företrädare för myndigheterna i ULT, för medlemsstaterna och för kommissionen ska delta. Ledamöter av Europaparlamentet, företrädare för EIB och företrädare för de yttersta randområdena ska, när så är lämpligt, associeras till ULT-EU-forumet.
b)
Kommissionen, ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna ska regelbundet hålla trilaterala samråd. Dessa samråd ska åtminstone organiseras fyra gånger om året på initiativ av kommissionen eller på begäran av ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna.
c)
Genom överenskommelse mellan ULT, de medlemsstater till vilka dessa är knutna och kommissionen ska det inrättas arbetsgrupper med en rådgivande funktion som ska ha till uppgift att följa upp genomförandet av associeringen och ha en form som är lämplig med hänsyn till de frågor som ska behandlas. Dessa arbetsgrupper får sammankallas på begäran av kommissionen, en medlemsstat eller ett ULT. De ska användas till tekniska diskussioner om frågor som är av särskilt intresse för ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna och utgöra ett komplement till arbetet i ULT-EU-forumet och/eller inom ramen för de trilaterala samråden.
2. Kommissionen ska vara ordförande i ULT-EU-forumet, de trilaterala samråden och arbetsgrupperna samt tillhandahålla sekretariat för dessa.
ANDRA DELEN
SAMARBETSOMRÅDEN FÖR EN HÅLLBAR UTVECKLING INOM RAMEN FÖR ASSOCIERINGEN
Kapitel 1
Miljöfrågor, klimatförändring och katastrofriskreducering
Artikel 15
Allmänna mål och principer
Det samarbete i fråga om miljö, klimatförändring och katastrofriskreducering som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Stöd till ULT:s ansträngningar för att fastställa och genomföra politik, strategier, handlingsplaner och åtgärder.
b)
Stöd till ULT:s ansträngningar för att integrera sig i regionala nätverk och initiativ.
c)
Främjande av hållbar resursanvändning och resurseffektivitet och uppmuntran till frikoppling av ekonomisk tillväxt från miljöförstöring.
d)
Stöd till ULT i strävan att fungera som regionala nav eller kunskapscentrum.
Artikel 16
Hållbar förvaltning och bevarande av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och av ekosystemtjänster
Det samarbete i fråga om hållbar förvaltning och bevarande av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och av ekosystemtjänster som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Främjande av upprättandet och en effektiv förvaltning av skyddade områden, både på land och i marin miljö, och förbättrad förvaltning av befintliga skyddade områden.
b)
Främjande av en hållbar förvaltning av resurser både på land och i marin miljö vilka bidrar till att skydda arter, livsmiljöer och ekosystemfunktioner utanför skyddade områden, i synnerhet utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter.
c)
Förbättringar när det gäller bevarande och hållbar användning av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och ekosystemen, både på land och i marin miljö, genom att
i)
lösa den mer omfattande utmaning för ekosystemen som klimatförändringen för med sig genom att se till att ekosystemen är friska och motståndskraftiga och genom att främja grön infrastruktur och ekosystembaserade strategier för anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter, vilket ofta medför flera fördelar,
ii)
stärka kapaciteten på lokal, regional och/eller internationell nivå genom att främja utbyte av information, kunskap och bästa praxis mellan alla berörda parter, bland annat myndigheter, markägare, den privata sektorn, forskare och det civila samhället,
iii)
stärka befintliga program för bevarande av miljön och liknande insatser inom och utanför bevarandeområden,
iv)
bredda kunskapsbasen och fylla kunskapsluckor, bl.a. genom att beräkna värdet av ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster.
d)
Främjande och underlättande av regionalt samarbete i syfte att hantera frågor som t.ex. invasiva främmande arter eller klimatförändringens verkningar.
e)
Utvecklingen av mekanismer för att mobilisera resurser, bland annat betalning för ekosystemtjänster.
Artikel 17
Hållbar skogsförvaltning
Det samarbete på området hållbar skogsförvaltning som sker inom ramen för associeringen kan omfatta främjande av bevarande och hållbar förvaltning av skogar, inklusive deras roll i skyddet av miljön från erosion och ökenspridning, beskogning och förvaltning av export av trä.
Artikel 18
Integrerad förvaltning av kustområden
Det samarbete rörande integrerad förvaltning av kustområden som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Stöd till ULT:s ansträngningar för att åstadkomma en effektiv och hållbar förvaltning av havs- och kustområden genom att fastställa strategiska och integrerade strategier för planering och förvaltning av havs- och kustområden.
b)
Samordning av ekonomiska och sociala verksamheter, såsom fiske och vattenbruk, turism, sjötransport och jordbruk, med de möjligheter som havs- och kustområdena medför i form av förnybar energi och råmaterial, samtidigt som hänsyn tas till effekterna av klimatförändringen och av mänsklig verksamhet.
Artikel 19
Havsfrågor
Det samarbete på området havsfrågor som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Förstärkning av dialogen om frågor av gemensamt intresse inom detta område.
b)
Främjande av havskunskap och bioteknik, havsenergi, havsövervakning, förvaltning av kustområden och en ekosystembaserad förvaltning.
c)
Främjande av integrerade strategier på internationell nivå.
Artikel 20
Hållbar förvaltning av fiskbestånd
1. Det samarbete på området hållbar förvaltning av fiskbestånd som sker inom ramen för associeringen ska bygga på följande principer:
a)
Ett åtagande om ansvarsfull fiskeriförvaltning och ansvarsfulla fiskemetoder.
b)
Avstående från åtgärder och verksamheter som är oförenliga med principen om ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna.
c)
Utan att det påverkar tillämpningen av gällande eller framtida bilaterala partnerskapsavtal om fiske mellan unionen och ULT, ska unionen och ULT sträva efter att regelbundet samråda med varandra om bevarande och förvaltning av de levande marina resurserna och utbyta information om det aktuella tillståndet för resurserna inom ramen för relevant associeringsform enligt artikel 14.
2. Samarbetet inom det område som avses i punkt 1 kan omfatta följande:
a)
Aktivt främjande av god förvaltning, bästa praxis och ansvarsfull fiskeriförvaltning på området bevarande och hållbar förvaltning av fiskbestånd, inbegripet fiskbestånd av gemensamt intresse och sådana som förvaltas av regionala organisationer för fiskeriförvaltning.
b)
Dialog och samarbete i fråga om bevarande av fiskbestånd, bland annat åtgärder för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och effektivt samarbete med och inom regionala organisationer för fiskeriförvaltning. Dialogen och samarbetet ska omfatta kontroll- och inspektionssystem, incitament och förpliktelser, vilka kommer att ge en effektivare långsiktig förvaltning av fisket och kustmiljöer.
Artikel 21
Sustainable water management
1. Det samarbete mellan EU och ULT på området hållbar vattenförvaltning som sker inom ramen för associeringen kan omfatta vattenpolitik och institutionsuppbyggnad, skydd av vattentillgångar, vattenförsörjning på landsbygden och i tätorter för hushålls-, industri- och jordbruksändamål, lagring, distribution och förvaltning av vattenresurser samt hantering av avloppsvatten.
2. Inom vattenförsörjning och sanitetssektorn ska särskild uppmärksamhet ägnas åt att ge underförsörjda områden tillgång till dricksvatten och sanitetstjänster, vilket också gäller sådana som är särskilt utsatta för naturkatastrofer, eftersom detta direkt bidrar till att utveckla de mänskliga resurserna genom en förbättring av hälsotillståndet och ökad produktivitet.
3. Samarbete på dessa områden ska ske i enlighet med principen om att det fortlöpande behovet av utbyggnad av grundläggande tjänster i fråga om vattenförsörjning och sanitet till befolkningen både i tätorter och på landsbygden måste tillgodoses på ett miljömässigt hållbart sätt.
Artikel 22
Avfallshantering
Det samarbete på området avfallshantering som sker inom ramen för associeringen kan omfatta främjande av användningen av bästa miljöpraxis vid alla åtgärder som rör avfallshantering, inbegripet sönderdelning av avfall, materialåtervinning eller andra återvinningsprocesser, till exempel energiutvinning och bortskaffande av avfall.
Artikel 23
Energi
Det samarbete på området hållbar energi som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Produktion, distribution och tillgång till energi, särskilt utveckling, främjande, användning och lagring av hållbar energi från källor för förnybar energi.
b)
Energipolitik och bestämmelser, särskilt utformning av politik och antagande av bestämmelser som garanterar rimliga och hållbara energitaxor.
c)
Energieffektivitet, särskilt utveckling och införande av energieffektivitetsnormer och genomförande av energieffektivitetsåtgärder i olika sektorer (industri, handel, offentliga sektorn och hushåll), och åtföljande utbildnings- och informationsåtgärder.
d)
Transporter, särskilt utveckling, främjande och användning av mer miljövänliga kollektiva och privata transportmedel, exempelvis hybrid-, el- eller vätedrivna fordon, samåkning och cykeluthyrningssystem.
e)
Stadsplanering och byggande, särskilt främjande och införande av höga miljönormer och hög energiprestanda när det gäller stadsplanering och byggande.
f)
Turism, särskilt främjande av infrastruktur för turism som är självförsörjande på energi (baserade på förnybar energi) eller grön.
Artikel 24
Klimatförändringar
Det samarbete på området klimatförändringar som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att stödja ULT:s initiativ för lindring av klimatförändringen och anpassning till dess negativa effekter, vilket kan omfatta följande:
a)
Framtagning av bevis, identifiering av väsentliga risker och territoriella, regionala och/eller internationella insatser, planer eller åtgärder för att åstadkomma en anpassning till klimatförändringar eller lindring av dess negativa effekter.
b)
Integrering av anpassning till klimatförändringar och lindring av dess effekter i offentlig politik och offentliga strategier.
c)
Utarbetande och identifiering av statistiska uppgifter och indikatorer, vilka är grundläggande verktyg för beslutsfattande och genomförande.
d)
Främjande av ULT:s deltagande i regional och internationell dialog i syfte att främja samarbete, inklusive utbyte av kunskap och erfarenheter.
Artikel 25
Katastrofriskreducering
Det samarbete på området katastrofriskreducering som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Utveckling eller färdigställande av system, inklusive infrastruktur, för förebyggande av katastrofer och katastrofberedskap, bland annat prognos- och varningssystem, i syfte att mildra följderna av katastrofer.
b)
Förvärvande av detaljerade kunskaper om vilken utsatthet för katastrofer och insatskapacitet vid katastrofer som för närvarande finns i ULT och i de regioner där dessa är belägna.
c)
Förstärkning av de befintliga åtgärderna för katastrofförebyggande och katastrofberedskap på lokal, nationell och regional nivå.
d)
Förstärkning av berörda aktörers insatskapacitet i syfte att förbättra samordningen och öka effektiviteten.
e)
Ökade insatser för att informera och göra befolkningen mer medveten om utsatthet för katastrofer, katastrofförebyggande, katastrofberedskap och insatser vid katastrofer, varvid hänsyn ska tas till de särskilda behoven hos personer med funktionshinder.
f)
Förstärkning av samarbetet mellan de viktigaste aktörerna på civilskyddsområdet.
g)
Främjande av ULT:s deltagande i regionala, europeiska och/eller internationella forum i syfte att möjliggöra ett mer regelbundet informationsutbyte och ett närmare samarbete mellan de olika parterna i händelse av en katastrof.
Kapitel 2
Tillgänglighet
Artikel 26
Allmänna mål
1. Det samarbete rörande tillgänglighet som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att
a)
ge ULT bättre tillgång till de globala transportnäten, och
b)
ge ULT bättre tillgång till informations- och kommunikationsteknik och tjänster.
2. Samarbetet inom det område som avses i punkt 1 kan omfatta följande:
a)
Politik och institutionsuppbyggnad.
b)
Transporter på väg, på järnväg, med flyg, sjövägen och på inre vattenvägar.
c)
Lagringsmöjligheter i hamnar och på flygplatser.
Artikel 27
Sjötransport
1. Det samarbete på området sjötransport som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att utveckla och främja kostnadseffektiva och effektiva sjötransporttjänster i ULT och kan omfatta följande:
a)
Främjande av effektiv godstransport till ekonomiskt och kommersiellt bärkraftiga taxor.
b)
Underlättande för ULT att öka sitt deltagande på området internationella sjötransporter,
c)
Främjande av regionala program.
d)
Stöd till den lokala privata sektorns deltagande på området sjötransporter.
e)
Utveckling av infrastruktur.
2. Unionen och ULT ska främja sjöfartssäkerheten, besättningarnas säkerhet och förebyggandet av miljöföroreningar.
Artikel 28
Lufttransporter
Det samarbete på området lufttransporter som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Reform och modernisering av ULT:s lufttransportindustri.
b)
Främjande av OCT:s lufttransportindustris kommersiella bärkraft och konkurrenskraft.
c)
Underlättande av den privata sektorns investeringar och deltagande.
d)
Främjande av utbyte av kunskaper och god affärssed.
Artikel 29
Lufttransportsäkerhet
Det samarbete på området lufttransportsäkerhet som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att stödja ULT:s ansträngningar för att uppfylla relevanta internationella normer och kan omfatta bland annat följande:
a)
Införande av system för luftfartssäkerhet.
b)
Införande av säkerhetssystem för flygplatser och förstärkning av luftfartsmyndigheternas kapacitet att hantera alla de aspekter av den operativa säkerheten som faller inom deras behörighetsområde.
c)
Utveckling av infrastrukturer och mänskliga resurser.
Artikel 30
Informations- och kommunikationstekniktjänster
Det samarbete på området informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att uppmuntra till innovationer och ekonomisk tillväxt och förbättringar i det dagliga livet både för allmänheten och för företag i ULT, vilket även inbegriper bättre tillgänglighet för personer med funktionshinder. Samarbetet ska framför allt vara inriktat på att förbättra tillsynskapaciteten i ULT och kan omfatta stöd till utbyggnaden av IKT-nät och IKT-tjänster genom följande åtgärder:
a)
Skapande av en förutsägbar rättslig miljö som håller jämna steg med den tekniska utvecklingen, främjar tillväxt, innovation, konkurrens och konsumentskydd.
b)
Dialog om de olika politiska aspekterna i samband med främjandet och övervakningen av informationssamhället.
c)
Utbyte av information om standarder och driftskompatibilitet.
d)
Främjande av samarbete inom områdena IKT-forskning och IKT-baserad forskningsinfrastruktur.
e)
Utveckling av tjänster och program inom områden av stor samhällelig betydelse.
Kapitel 3
Forskning och innovation
Artikel 31
Samarbete på området forskning och innovation
Det samarbete på området forskning och innovation som sker inom ramen för associeringen kan omfatta vetenskap, teknik, inklusive informations- och kommunikationsteknik, med syftet att bidra till en hållbar utveckling i ULT och att främja ULT:s roll som regionala nav eller kunskapscentrum samt deras industriella konkurrenskraft. Samarbetet kan omfatta följande:
a)
Dialog, samordning och skapandet av synergieffekter mellan ULT:s och unionens politik och initiativ på området vetenskap, teknik och innovation.
b)
Utformning av politik och institutionsuppbyggnad inom ULT och genomförande av samordnade åtgärder på lokal, nationell eller regional nivå, i syfte att främja vetenskap, teknik och innovationer och deras tillämpningar.
c)
Samarbete mellan rättsliga enheter från ULT, unionen, medlemsstaterna och tredjeländer.
d)
Deltagande av enskilda forskare, forskningsinstitut, små och medelstora företag och rättsliga enheter från ULT inom ramen för det samarbete som rör program för forskning och innovation inom unionen och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag.
e)
Utbildning och internationell rörlighet för forskare från ULT och forskarutbyten.
Kapitel 4
Ungdomsfrågor, utbildning, yrkesutbildning, hälsa, sysselsättning och socialpolitik
Artikel 32
Ungdomsfrågor
1. Unionen ska säkerställa att fysiska personer från ULT, enligt definitionen i artikel 50, kan delta i unionens initiativ rörande ungdomar på samma villkor som medlemsstaternas medborgare.
2. Associeringen har till syfte att stärka banden mellan ungdomar i ULT och i unionen, bl.a. genom att främja rörligheten i utbildningssyfte för ungdomar från ULT och den ömsesidiga förståelsen mellan ungdomar.
Artikel 33
Utbildning och yrkesutbildning
1. Det samarbete på området utbildning och yrkesutbildning som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Tillhandahållande av en inkluderande utbildning av hög kvalitet på primär-, sekundär- och högskolenivå samt på området yrkesutbildning.
b)
Stöd till ULT för att utforma och genomföra politik för utbildning och yrkesutbildning.
2. Unionen ska säkerställa att fysiska personer från ULT, enligt definitionen i artikel 50, kan delta i unionens utbildnings- och yrkesutbildningsinitiativ på samma villkor som medlemsstaternas medborgare.
3. Unionen ska säkerställa att utbildningsorgan och institut i ULT kan delta i unionens utbildningsrelaterade samarbetsinitiativ på samma grunder som utbildnings- och yrkesutbildningsorgan och -institut i medlemsstaterna.
Artikel 34
Sysselsättning och socialpolitik
1. Unionen och ULT ska föra en dialog på området sysselsättning och socialpolitik i syfte att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i ULT och för att främja arbete under anständiga villkor i ULT och de regioner där dessa är belägna. Denna dialog ska även syfta till att stödja ULT-myndigheternas insatser för att utforma politik och utarbeta lagstiftning på detta område.
2. Dialogen ska främst bestå av ett utbyte av information och bästa praxis rörande politik och lagstiftning på området sysselsättning och socialpolitik som är av ömsesidigt intresse för unionen och ULT. I detta sammanhang ska hänsyn tas till områden såsom kompetensutveckling, socialt skydd, social dialog, lika möjligheter, icke-diskriminering och tillgänglighet för personer med funktionshinder, hälsa och säkerhet i arbetet och andra arbetsnormer.
Artikel 35
Folkhälsa
Det samarbete på området folkhälsa som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att stärka ULT:s kapacitet vad gäller övervakning, tidig upptäckt och hantering av utbrott av överförbara sjukdomar genom bland annat följande åtgärder:
a)
Åtgärder för att stärka beredskapen och insatsförmågan när det gäller gränsöverskridande hot mot folkhälsan, som till exempel smittsamma sjukdomar, vilka bör bygga på befintliga strukturer och inriktas på ovanliga händelser.
b)
Kapacitetsuppbyggnad genom en förstärkning av folkhälsonätverken på regional nivå och genom främjande av informationsutbyte mellan experter och av lämplig yrkesutbildning.
c)
Utveckling av verktyg och kommunikationsplattformar samt e-lärandeprogram som är anpassade till ULT:s särskilda behov.
Kapitel 5
Kultur
Artikel 36
Kulturellt utbyte och kulturell dialog
1. Det samarbete på området kulturellt utbyte och kulturell dialog som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Skapandet av en utveckling i ULT som dessa själva styr och som fokuserar på folket och är förankrad i varje folks kultur.
b)
Stöd till de behöriga ULT-myndigheternas strategier och åtgärder för att utveckla sina mänskliga resurser, förbättra sin egen kreativa kapacitet och främja sin kulturella identitet.
c)
Befolkningens deltagande i utvecklingsprocessen.
d)
Utveckling av en gemensam syn på och ett förbättrat utbyte av information om kulturella och audiovisuella frågor genom dialog.
2. Genom sitt samarbete ska unionen och ULT sträva efter att främja ömsesidigt kulturellt utbyte genom
a)
samarbete mellan alla parters kulturella och kreativa sektorer,
b)
främjande av rörligheten för kulturella och kreativa verk och aktörer mellan unionen och ULT,
c)
kulturpolitiskt samarbete i syfte att främja den kulturpolitiska utvecklingen, innovationer, skapande av publikunderlag och nya affärsmodeller.
Artikel 37
Audiovisuellt samarbete
1. Det samarbete på området audiovisuella frågor som sker inom ramen för associeringen har till syfte att främja respektive parts audiovisuella produktion och kan omfatta följande åtgärder:
a)
Samarbete och utbyte mellan parternas företag i radio- och televisionsbranschen.
b)
Främjande av utbyte av audiovisuella verk.
c)
Utbyte av information och åsikter mellan behöriga myndigheter om audiovisuell politik, sändningspolitik och det rättsliga regelverket.
d)
Främjande av besök och deltagande i de internationella evenemang som anordnas på parternas territorium eller i tredjeländer.
2. Samproducerade audiovisuella verk ska omfattas av alla ordningar för främjande av lokalt eller regionalt kulturellt innehåll som inrättats i unionen, i ULT och i de medlemsstater till vilka dessa är knutna.
Artikel 38
Scenkonst
Det samarbete på området scenkonst som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Underlättande av ökade kontakter mellan utövare av scenkonst på områden som yrkesutbyten och yrkesutbildning, inbegripet deltagande i prov inför engagemang, utveckling av nätverk och främjande av nätverksverksamhet.
b)
Främjande av samproduktioner mellan producenter från en eller flera av unionens medlemsstater och ett eller flera ULT.
c)
Främjande av utarbetandet av internationella standarder för teaterteknik och användning av symboler för teaterscener, t.ex. genom lämpliga standardiseringsorgan.
Artikel 39
Skydd av kulturminnesplatser och historiska monument
Det samarbete på området materiella och immateriella kulturminnen och historiska monument som sker inom ramen för associeringen har till syfte att göra det möjligt att främja utbyte av kunskap och bästa praxis genom följande:
a)
Underlättande av utbyte av experter.
b)
Samarbete om yrkesutbildning.
c)
Informationsåtgärder riktade till lokalbefolkningen.
d)
Rådgivning om skydd av historiska monument och skyddade platser samt om lagstiftning och genomförande av åtgärder som rör kulturarvet, särskilt dess integration i det lokala samhället.
Kapitel 6
Bekämpning av den organiserade brottsligheten
Artikel 40
Bekämpning av den organiserade brottsligheten, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption
1. Det samarbete på området organiserad brottslighet som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Utveckling av innovativa och effektiva metoder för polissamarbete och rättsligt samarbete, bland annat samarbete med andra aktörer, såsom det civila samhället, för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption.
b)
Stöd för att ULT ska kunna föra en effektivare politik när det gäller förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption samt produktion, distribution och olaglig handel med alla sorters narkotika och psykotropa ämnen, förebyggande och minskning av användningen av narkotika och av narkotikarelaterade skadeverkningar, varvid hänsyn ska tas till det arbete som internationella organ utför på dessa områden bland annat genom
i)
utbildning och kapacitetsuppbyggnad för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, inbegripet människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption,
ii)
förebyggande åtgärder inklusive utbildning och friskvård, behandling och rehabilitering av narkotikamissbrukare, bl.a. projekt för att återanpassa narkotikamissbrukare i arbetslivet och samhället,
iii)
utveckling av effektiva genomförandeåtgärder,
iv)
tekniskt, ekonomiskt och administrativt bistånd till utarbetandet av en effektiv politik och lagstiftning när det gäller människohandel, särskilt informationskampanjer, remitteringsmekanismer och ordningar för skydd av offer, som omfattar alla relevanta aktörer och det civila samhället,
v)
tekniskt, ekonomiskt och administrativt stöd till förebyggande, behandling och minskning av narkotikarelaterade skadeverkningar,
vi)
tekniskt bistånd för att stödja utarbetandet av lagstiftning och politik på området sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering,
vii)
tekniskt bistånd och utbildning för att stödja kapacitetsuppbyggnad och främja uppfyllandet av internationella normer mot korruption, särskilt de som anges i FN:s konvention mot korruption.
2. Inom ramen för associeringen ska ULT samarbeta med unionen när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med artiklarna 70 och 71.
Kapitel 7
Turism
Artikel 41
Turism
Det samarbete på området turism som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Åtgärder avsedda att utforma, anpassa och utveckla en hållbar turismpolitik.
b)
Åtgärder och insatser för att utveckla och stödja hållbar turism.
c)
Åtgärder avsedda att integrera hållbar turism i ULT:s medborgares sociala, kulturella och ekonomiska liv.
TREDJE DELEN
HANDELSSAMARBETE OCH HANDELSRELATERAT SAMARBETE
AVDELNING I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 42
General objectives
De allmänna målen för handelssamarbetet och det handelsrelaterade samarbetet mellan unionen och ULT är att
a)
främja den ekonomiska och sociala utvecklingen av ULT genom upprättandet av nära ekonomiska förbindelser mellan ULT och unionen i dess helhet,
b)
främja integreringen av ULT:s ekonomier i de regionala ekonomierna och världsekonomin samt utvecklingen av handeln med varor och tjänster,
c)
stödja ULT i deras ansträngningar för att skapa ett gynnsamt investeringsklimat som främjar den sociala och ekonomiska utvecklingen i ULT,
d)
främja stabilitet, integritet och öppenhet i det globala finansiella systemet och god förvaltning på skatteområdet,
e)
stödja diversifieringen av ekonomierna i ULT,
f)
stärka ULT:s kapacitet när det gäller att utarbeta och genomföra de strategier som krävs för att de ska kunna utveckla sin handel med varor och tjänster,
g)
stärka ULT:s export- och handelskapacitet,
h)
stödja ULT:s ansträngningar för att, vid behov, anpassa eller tillnärma sina lokala lagstiftningar till unionens lagstiftning,
i)
möjliggöra ett riktat samarbete och dialog med unionen om handel och handelsrelaterade frågor.
AVDELNING II
ORDNINGAR FÖR HANDEL MED VAROR OCH TJÄNSTER OCH FÖR ETABLERING
Kapitel 1
Ordningar för handel med varor
Artikel 43
Fritt tillträde för ursprungsprodukter
1. Produkter med ursprung i ULT ska importeras tullfritt till unionen.
2. Definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoderna för det därmed sammanhängande administrativa samarbetet anges i bilaga VI.
Artikel 44
Kvantitativa begränsningar och åtgärder med motsvarande verkan
1. Unionen ska inte tillämpa några kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan på importen av varor med ursprung i ULT.
2. Bestämmelserna i punkt 1 ska inte hindra sådana förbud mot eller restriktioner för import, export eller transitering som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde, att bevara icke förnybara naturtillgångar eller att skydda industriell och kommersiell äganderätt.
Förbud eller restriktioner som avses i första stycket får inte i något fall utgöra ett medel för godtycklig eller omotiverad diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln i allmänhet.
Artikel 45
Åtgärder som kan vidtas av ULT
1. Myndigheterna i ULT får på importen av varor som har sitt ursprung i unionen behålla eller införa de tullar eller kvantitativa begränsningar som de anser vara nödvändiga mot bakgrund av sina utvecklingsbehov.
2. Vad gäller de områden som omfattas av detta kapitel ska ULT bevilja unionen en behandling som inte är mindre gynnsam än den gynnsammaste behandling som de beviljar någon betydande handelsekonomi enligt definitionen i punkt 4.
3. Punkt 2 ska inte hindra att ett ULT beviljar vissa andra ULT eller utvecklingsländer en gynnsammare behandling än den som det beviljar unionen.
4. I denna avdelning avses med betydande handelsekonomi varje utvecklat land, eller varje land som svarar för minst en procent av världens varuexport eller, utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 3, varje grupp av länder som agerar individuellt, kollektivt eller genom ett avtal om ekonomisk integration och som tillsammans svarar för minst 1,5 % av världens varuexport. Beräkningen av dessa andelar av varuexporten ska grunda sig på de senast tillgängliga officiella uppgifterna från WTO om de viktigaste varuexportörerna på världsmarknaden (exklusive handel inom unionen).
5. Myndigheterna i ULT ska senast den 2 april 2014 meddela kommissionen vilka tullsatser och kvantitativa begränsningar de tillämpar i överensstämmelse med detta beslut.
Myndigheterna i ULT ska även meddela kommissionen alla eventuella framtida ändringar av dessa åtgärder allteftersom dessa antas.
Artikel 46
Icke-diskriminering
1. Unionen får inte diskriminera mellan ULT och ULT får inte diskriminera mellan medlemsstaterna.
2. I enlighet med artikel 65 ska tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i detta beslut, särskilt artiklarna 44.2, 45, 48, 49, 51 och 59.3, inte anses utgöra diskriminering.
Article 47
Conditions for movements of waste
1. Transport av avfall mellan medlemsstaterna och ULT ska kontrolleras i enlighet med internationell rätt och unionsrätten. Unionen ska stödja införandet och utvecklingen av ett effektivt internationellt samarbete på detta område i syfte att skydda miljön och folkhälsan.
2. Unionen ska förbjuda all direkt eller indirekt export av avfall till ULT, med undantag för export av ofarligt avfall avsett för återvinning, samtidigt som myndigheterna i ULT ska förbjuda direkt eller indirekt import till sitt territorium av sådant avfall från unionen och alla tredjeländer, dock utan att detta påverkar de särskilda internationella åtaganden som parterna har gjort eller kommer att göra på dessa områden inom ramen för behöriga internationella forum.
3. När det gäller de ULT som på grund av sin författningsenliga status inte är part i Baselkonventionen, ska deras behöriga myndigheter se till att den interna lagstiftning och de administrativa bestämmelser antas som är nödvändiga för att genomföra innehållet i Baselkonventionen i dessa ULT.
4. Dessutom ska de medlemsstater till vilka ULT är knutna verka för att ULT antar den interna lagstiftning och de administrativa bestämmelser som är nödvändiga för genomförandet av följande rättsakter:
a)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 (4) enligt följande:
-
Artikel 40 när det gäller export av avfall till ULT.
-
Artikel 46 när det gäller import av avfall från ULT.
b)
Kommissionens förordning (EG) nr 1418/2007 (5).
c)
Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG (6), inom de tidsfrister för införlivande som anges i artikel 16.
5. Ett eller flera ULT och den medlemsstat som dessa är knutna till, får tillämpa sina egna regler för export av avfall från ULT till berörd medlemsstat.
6. I detta fall ska den medlemsstat till vilken det eller de berörda ULT är knutna meddela, till kommissionen, vilken lagstiftning som är tillämplig senast den 2 juli 2014 samt all eventuell framtida relevant nationell lagstiftning, och alla eventuella senare ändringar av sådan lagstiftning.
Artikel 48
Tillfälligt upphävande av tullförmåner
Om kommissionen anser att det föreligger tillräckliga skäl för att ifrågasätta att detta beslut tillämpas korrekt, ska kommissionen inleda samråd med ULT och den medlemsstat med vilken ULT har särskilda förbindelser för att säkerställa en korrekt tillämpning av detta beslut. Om samråden inte leder fram till ett ömsesidigt godtagbart sätt att tillämpa detta beslut, får unionen tillfälligt upphäva tullförmåner för berört ULT i enlighet med bilaga VII.
Artikel 49
Skydds- och övervakningsåtgärder
För att säkerställa en korrekt tillämpning av detta beslut får unionen vidta de skydds- och övervakningsåtgärder som avses i bilaga VIII.
Kapitel 2
Ordningar för handel med tjänster och för etablering
Artikel 50
Definitioner
I detta kapitel avses med
a)
fysisk person från ett ULT: personer som är stadigvarande bosatta i ett ULT och som är medborgare i en medlemsstat eller vars medborgarskap är avhängigt deras anknytning till ett ULT. Denna definition påverkar inte de rättigheter som unionsmedborgarskap medför enligt EUF-fördraget.
b)
juridisk person från ett ULT: en juridisk person som inrättats i ett ULT i enlighet med den lagstiftning som är tillämplig i detta ULT och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet på territoriet i berört ULT. Om den juridiska personen endast har sitt säte eller huvudkontor i ett ULT ska den inte betraktas som en juridisk person från detta ULT, såvida det inte bedriver en verksamhet har ett faktiskt och fortlöpande samband med detta ULT:s ekonomi.
c)
De definitioner som fastställs i de avtal om ekonomisk integration som avses i artikel 51.1 ska tillämpas vad gäller den behandling som unionen och ULT beviljar varandra.
Artikel 51
Most favourable treatment
1. I fråga om åtgärder som påverkar handeln med tjänster och etablering av ekonomisk verksamhet gäller följande:
a)
Unionen ska bevilja fysiska och juridiska personer från ULT en behandling som inte är mindre gynnsam än den gynnsammaste behandling som samma slags fysiska och juridiska personer från ett tredjeland med vilket unionen har ingått eller kommer att ingå ett avtal om ekonomisk integration.
b)
Ett ULT ska bevilja fysiska och juridiska personer från unionen en behandling som inte är mindre gynnsam än den gynnsammaste behandling som är tillämplig på samma slags fysiska och juridiska personer från någon betydande handelsekonomi med vilken den har slutit ett avtal om ekonomisk integration efter den 1 januari 2014.
2. Skyldigheterna som anges i punkt 1 ska inte gälla för behandling som beviljas
a)
inom ramen för en inre marknad som kräver att dess parter ömsesidigt avsevärt tillnärmar sin lagstiftning i syfte att undanröja icke-diskriminerande hinder för etablering och handel med tjänster,
b)
i enlighet med åtgärder rörande erkännande av kvalifikationer, licenser eller åtgärder som vidtagits av försiktighetsskäl i enlighet med artikel VII i Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) eller bilagan till Gats om finansiella tjänster; detta påverkar inte de särskilda åtgärder som är tillämpliga på ULT i enlighet med denna artikel,
c)
i enlighet med ett internationellt avtal eller en internationell ordning som helt eller huvudsakligen avser beskattning,
d)
i enlighet med åtgärder som omfattas av ett undantag från mest gynnad nationsbehandling på grund av upptagande i den förteckning som avses i artikel II.2 i Gats.
3. Myndigheterna i ett ULT får i syfte att främja eller stödja den lokala sysselsättningen införa bestämmelser till förmån för sina egna fysiska personer och lokala verksamheter. I sådana fall ska myndigheterna i detta ULT meddela kommissionen de bestämmelser som antas så att kommissionen kan underrätta medlemsstaterna härom.
Artikel 52
Yrkeskvalifikationer
Vad gäller yrkena läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, apotekare och veterinär ska rådet anta, i enlighet med artikel 203 i EUF-fördraget, en förteckning över de yrkeskvalifikationer i ULT som ska erkännas i medlemsstaterna.
AVDELNING III
HANDELSRELATERADE OMRÅDEN
Kapitel 1
Handel och hållbar utveckling
Artikel 53
Allmän struktur
Det handelssamarbete och handelsrelaterade samarbete som sker inom ramen för associeringen har till syfte att bidra till en hållbar utveckling på det ekonomiska, sociala och miljömässiga planet. ULT:s inhemska lagar och bestämmelser på det miljö- eller arbetsrättsliga området ska dock ej försvagas i syfte att främja handel och investeringar.
Artikel 54
Handel och miljö- och klimatförändringsstandarder
1. Det handelssamarbete och handelsrelaterade samarbete som sker inom ramen för associeringen har till syfte att främja ett positivt samspel mellan den politik och de skyldigheter som finns på handels- respektive miljöområdet. Det handelssamarbete och handelsrelaterade samarbete som sker inom ramen för associeringen ska beakta principerna för internationell miljöförvaltning och multilaterala miljöavtal.
2. Man ska sträva efter att uppfylla det slutgiltiga målet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och det därtill hörande Kyotoprotokollet. Samarbetet ska grunda sig på utvecklingen av det framtida rättsligt bindande internationella klimatförändringsavtalet med lindringsåtaganden av alla parter i enlighet med genomförandet av de beslut som fattas av partskonferensen för UNFCCC.
3. Åtgärder för att genomföra multilaterala miljöavtal ska inte tillämpas på ett sätt som skulle utgöra ett medel för godtycklig eller omotiverad diskriminering mellan parterna eller en förtäckt begränsning av handeln.
Artikel 55
Handel och arbetsnormer
1. Det främjande av handeln som associeringen syftar till ska uppnås på ett sätt som skapar förutsättningar för full och produktiv sysselsättning och arbete under anständiga villkor för alla.
2. Internationellt erkända grundläggande arbetsnormer, såsom de fastställs i relevanta konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), ska respekteras och genomföras både i lagstiftning och i praxis. De arbetsnormer som främst berörs är respekt för föreningsfrihet, rätt till kollektivförhandlingar, avskaffande av alla former av tvångsarbete eller annat påtvingat arbete, avskaffande av de värsta formerna av barnarbete, minimiålder för anställning samt icke-diskriminering i fråga om anställning.
3. Kränkningar av grundläggande arbetsnormer kan inte anföras eller på annat sätt användas som en legitim komparativ fördel. Dessa normer får inte användas som argument för protektionism.
Artikel 56
Hållbar handel med fiskeriprodukter
I syfte att främja en hållbar förvaltning av fiskbestånden kan samarbetet inom associeringen även omfatta bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och därmed sammanhängande handel. Samarbetet på detta område har följande syften:
a)
Främja genomförandet av åtgärder för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och därmed sammanhängande handel i territorierna.
b)
Underlätta samarbetet mellan ULT och regionala organisationer för fiskeriförvaltning, särskilt med avseende på utveckling och tillämpning av kontroll- och inspektionssystem, incitament och åtgärder som ska ge en effektivare långsiktig förvaltning av fisket och marina ekosystem.
Artikel 57
Hållbar handel med timmer
Det samarbete på området handel med timmer som sker inom ramen för associeringen har till syfte att främja handeln med lagligt avverkat timmer. Detta samarbete kan omfatta dialog om regleringsåtgärder samt utbyte av information om marknadsbaserade eller frivilliga åtgärder såsom skogscertifiering och grön upphandlingspolitik.
Artikel 58
Handel och hållbar utveckling
1. Det samarbete på området hållbar utveckling som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Underlättande och främjande av handel med och investeringar i miljövänliga varor och tjänster, inklusive genom utarbetande och genomförande av lokal lagstiftning, och i sådana varor som bidrar till att förbättra de sociala förhållandena i ULT.
b)
Underlättande av undanröjandet av handels- och investeringshinder för varor och tjänster som spelar en viktig roll när det gäller att begränsa klimatförändringarna, t.ex. hållbara förnybara energikällor och energieffektiva varor och tjänster, bland annat genom antagande av ramverk som främjar användningen av bästa tillgängliga teknik och genom användandet av standarder som ligger i nivå med de miljömässiga och ekonomiska behoven och minimerar de tekniska handelshindren.
c)
Främjande av handel med varor som bidrar till att förbättra de sociala förhållandena och till miljövänliga metoder, särskilt varor som omfattas av frivilliga system för hållbar utveckling såsom ordningar för rättvis och etisk handel, miljömärkning, och certifieringssystem för naturresursbaserade produkter.
d)
Främjande av internationellt erkända principer och riktlinjer i fråga om företagens sociala ansvar och åtgärder för att uppmuntra företag som är verksamma i ULT att verkligen tillämpa dessa principer och riktlinjer.
e)
Utbyte av information och bästa praxis i fråga om företagens sociala ansvar.
2. Vid utformningen och genomförandet av åtgärder för att skydda miljön eller arbetsförhållanden som kan påverka handel eller investeringar ska unionen och ULT beakta tillgänglig vetenskaplig och teknisk information, relevanta internationella normer, riktlinjer eller rekommendationer, inbegripet försiktighetsprincipen.
3. Unionen och ULT ska tillämpa full öppenhet i samband med utarbetandet, införandet och genomförandet av alla de åtgärder för att skydda miljön eller arbetsförhållanden som kan påverka handel eller investeringar.
Kapitel 2
Andra handelsrelaterade områden
Artikel 59
Löpande betalningar och kapitalrörelser
1. Inga restriktioner ska gälla för bytesbalanstransaktioner i fritt konvertibel valuta mellan bosatta i unionen och i ULT.
2. När det gäller kapitalbalanstransaktioner ska medlemsstaterna och myndigheterna i ULT inte tillämpa några restriktioner för den fria rörligheten för kapital vad gäller direktinvesteringar i företag som är bildade i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat eller det ULT som är värdland, och ska säkerställa att tillgångar som härrör från en sådan investering, liksom varje vinst därav, kan realiseras och återföras.
3. Unionen och ULT ska ha rätt att vidta de åtgärder som avses i artiklarna 64, 65, 66, 75 och 215 i EUF-fördraget i enlighet med de villkor som anges däri med tillämpliga anpassningar.
4. ULT-myndigheterna, den berörda medlemsstaten eller unionen ska omedelbart underrätta varandra om alla sådana åtgärder och lämna en tidsplan för deras avskaffande så snart som möjligt.
Artikel 60
Konkurrenspolitik
Avskaffandet av all snedvridning av konkurrens ska ske med vederbörlig hänsyn tagen till varje enskilt ULT:s utvecklingsnivå och ekonomiska behov och omfatta genomförandet av lokala, nationella eller regionala regler och strategier, bl.a. övervakning av, och under vissa förutsättningar, förbud mot avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Detta förbud ska också gälla ett eller flera företags missbruk av en dominerande ställning i unionen eller i ett ULT.
Artikel 61
Skydd för immateriella rättigheter
1. I syfte att minska snedvridning av och hinder för den bilaterala handeln ska det säkerställas ett tillräckligt och effektivt skydd för immateriella rättigheter, inklusive åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av dessa regler, med beaktande av högsta internationella standard i relevanta fall.
2. Samarbetet på detta område inom ramen för associeringen kan omfatta utarbetande av lagar och andra bestämmelser om skydd och efterlevnad av immateriella rättigheter, förhindrande av att dessa rättigheter missbrukas av rättighetshavarna och förhindrande av att sådana rättigheter kränks av konkurrenter och stöd till regionala immaterialrättsliga organisationer som arbetar med efterlevnad och skydd av immaterialrättigheter, inbegripet utbildning av personal.
Artikel 62
Tekniska handelshinder
Associeringen kan omfatta samarbete på områdena tekniska föreskrifter för varor, standardisering, bedömning av överensstämmelse, ackreditering, marknadsövervakning och kvalitetssäkring i syfte att undanröja onödiga tekniska hinder för handeln mellan unionen och ULT samt att minska skillnaderna på dessa områden.
Artikel 63
Konsumentpolitik, konsumentskydd och handel
Det samarbete på området konsumentpolitik, konsumentskydd och handel som sker inom ramen för associeringen kan omfatta utarbetande av lagar och andra bestämmelser i fråga om konsumentpolitik och konsumentskydd, i syfte att undvika onödiga handelshinder.
Artikel 64
Sanitära och fytosanitära åtgärder
Det samarbete på området sanitära och fytosanitära åtgärder som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att
a)
underlätta handeln mellan unionen och ULT som helhet och mellan ULT och tredjeländer, dock med iakttagande av skyddet för människors, djurs och växters liv eller hälsa i enlighet med bestämmelserna i WTO:s avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (nedan kallat WTO SPS-avtalet),
b)
åtgärda problem som uppstår till följd av sanitära och fytosanitära åtgärder,
c)
säkerställa öppenhet när det gäller de sanitära och fytosanitära åtgärder som tillämpas på handeln mellan unionen och ULT,
d)
främja harmonisering av åtgärder med internationella standarder, i enlighet med SPS-avtalet.
e)
stödja ULT:s deltagande i de organisationer som fastställer internationella sanitära och fytosanitära standarder,
f)
främja samråd och utbyten mellan ULT och europeiska institutioner och laboratorier,
g)
skapa och förstärka den tekniska kapacitet som ULT behöver för att kunna tillämpa och övervaka sanitära och fytosanitära åtgärder,
h)
främja tekniköverföring på området sanitära och fytosanitära åtgärder.
Artikel 65
Förbud mot protektionistiska åtgärder
Bestämmelserna i kapitlen 1 och 2 får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln.
Kapitel 3
Monetära frågor och skattefrågor
Artikel 66
Undantagsbestämmelser på skatteområdet
1. Utan att detta påverkar bestämmelserna i artikel 67, ska den mest gynnad nationsbehandling som beviljas enligt detta beslut inte tillämpas på skatteförmåner som medlemsstaterna eller myndigheterna i ULT beviljat, eller i framtiden kan komma att bevilja, på grundval av avtal om undvikande av dubbelbeskattning, andra skatteöverenskommelser eller gällande inhemsk skattelagstiftning.
2. Ingen bestämmelse i detta beslut får tolkas så att den hindrar antagandet eller genomförandet av åtgärder som syftar till att förhindra skatteflykt eller skatteundandragande i enlighet med skatteregler i avtal om undvikande av dubbelbeskattning, andra skatteöverenskommelser eller gällande inhemsk skattelagstiftning.
3. Ingen bestämmelse i detta beslut får tolkas så att den hindrar de behöriga myndigheterna från att vid tillämpning av relevanta bestämmelser i sin skattelagstiftning göra åtskillnad på skattebetalare med skilda omständigheter, särskilt vad gäller bosättningsort eller den plats där deras kapital är investerat.
Artikel 67
Skatte- och tullregler för kontrakt som finansieras av unionen
1. Vad gäller kontrakt som finansieras av unionen ska ett ULT tillämpa skatte- och tullregler som inte är mindre gynnsamma än den mest gynnsamma behandling som det tillämpar antingen gentemot den medlemsstat till vilken det är knutet, de stater som beviljas mest gynnad nationsbehandling eller sådana internationella utvecklingsorganisationer som det har förbindelser med.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska följande gälla för kontrakt som finansieras av unionen:
a)
Kontraktet ska i mottagande ULT inte beläggas med stämpel- eller registreringsavgifter eller andra avgifter med motsvarande verkan, oavsett om sådana avgifter redan införts eller kommer att införas i framtiden. Dock ska sådana kontrakt registreras i överensstämmelse med de lagar som är i kraft i berört ULT, och en avgift som svarar mot den lämnade tjänsten får tas ut för denna registrering.
b)
Vinster och/eller inkomster som härrör från genomförandet av kontrakt ska vara beskattningsbara i enlighet med berört ULT:s interna skatteregler, förutsatt att de fysiska eller juridiska personer som erhåller sådan vinst och/eller inkomst har ett permanent driftsställe i detta ULT eller att genomförandet av kontraktet tar längre tid än sex månader.
c)
Företag som måste importera utrustning för att utföra ett entreprenadkontrakt ska, om de så begär, omfattas av de bestämmelser om temporär import som anges i berört ULT:s lagstiftning för sådan utrustning.
d)
Den professionella utrustning som behövs för utförande av uppgifter som anges i ett tjänstekontrakt får importeras temporärt till berört ULT, fritt från skatter, avgifter, importtullar och andra avgifter med motsvarande verkan, såvida dessa skatter, tullar och avgifter inte utgör ersättning för utförda tjänster.
e)
Import till ett ULT i samband med genomförandet av ett varukontrakt ska medges fritt från tullar, importavgifter, skatter eller andra avgifter med motsvarande verkan. Kontrakt för varor med ursprung i berört ULT ska ingås på grundval av varornas pris fritt fabrik, vartill får läggas sådana interna avgifter som eventuellt är tillämpliga på dessa varor i detta ULT.
f)
Inköp av bränslen, smörjmedel och kolvätebindemedel samt alla varor som används för genomförande av bygg- och anläggningskontrakt ska anses ha ägt rum på den lokala marknaden och underkastas de skatteregler som är tillämpliga enligt gällande lagstiftning i mottagande ULT.
g)
Personligt lösöre och bohag avsett att användas av ej lokalt rekryterade fysiska personer, vilkas arbetsuppgifter är definierade i ett tjänstekontrakt, samt av medlemmar av deras familjer, får importeras fritt från tullar, importavgifter, skatter och andra avgifter med motsvarande verkan, i enlighet med gällande lagstiftning i mottagande ULT.
3. De frågor som inte omfattas av punkterna 1 och 2 ska förbli underkastade berört ULT:s lagstiftning.
Kapitel 4
Utveckling av handelskapaciteten
Artikel 68
Allmän struktur
För att ULT ska kunna dra maximal nytta av bestämmelserna i detta beslut och delta på bästa möjliga villkor både i unionens inre marknad och olika regionala, subregionala och internationella marknader ska associeringen ha till syfte att bidra till att utveckla ULT:s handelskapacitet genom att
a)
öka ULT:s konkurrenskraft, oberoende och ekonomiska återhämtningsförmåga genom att diversifiera samt öka värdet och volymen på ULT:s handel med varor och tjänster och genom att stärka ULT:s förmåga att dra till sig privata investeringar inom olika sektorer av ekonomin,
b)
förbättra samarbetet mellan ULT och deras grannländer i fråga om handel med varor och tjänster och etablering.
Artikel 69
Handelsdialog, samarbete och kapacitetsuppbyggnad
Det samarbete rörande handelsdialog, samarbete och kapacitetsuppbyggnad som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande:
a)
Förstärkning av ULT:s kapacitet när det gäller att utforma och genomföra de strategier som krävs för utveckling av handeln med varor och tjänster.
b)
Främjande av ULT:s insatser för att inrätta en lämplig rättslig och institutionell ram och nödvändiga administrativa förfaranden.
c)
Främjande av den privata sektorns utveckling, särskilt små och medelstora företag.
d)
Underlättande av marknads- och produktutvecklingen, bl.a. förbättring av produktkvaliteten.
e)
Insatser för att utveckla de mänskliga resurser och de yrkeskunskaper som är relevanta för handeln med varor och tjänster.
f)
Förbättring av kapaciteten hos de olika aktörer som förser företagen i ULT med tjänster som är relevanta för deras exportverksamhet, t.ex. marknadsinformation.
g)
Skapande av ett företagsklimat som främjar investeringar.
Kapitel 5
Samarbete på området finansiella tjänster och skattefrågor
Artikel 70
Samarbete om internationella finansiella tjänster
I syfte att främja stabiliteten, integriteten och öppenheten i det globala finansiella systemet, kan det samarbete som sker inom ramen för associeringen omfatta internationella finansiella tjänster. Detta samarbete kan gälla följande:
a)
Tillhandahållande av ett effektivt och tillräckligt skydd för investerare och andra konsumenter av finansiella tjänster.
b)
Förebyggande och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism.
c)
Främjande av samarbete mellan olika aktörer i det finansiella systemet, bland annat reglerings- och tillsynsmyndigheter.
d)
Inrättande av oberoende och effektiva mekanismer för tillsyn av finansiella tjänster.
Artikel 71
Samstämmighet i regelverken på området finansiella tjänster
Unionen och ULT ska främja samstämmighet i regelverken på området finansiella tjänster med erkända internationella standarder för reglering och tillsyn vad gäller finansiella tjänster, bland annat Baselkommitténs grundläggande principer för en effektiv banktillsyn, IAIS (Internationella organisationen för försäkringstillsynsmyndigheter) grundläggande principer för försäkring, Ioscos (Internationella organisationen för värdepapperstillsyn) mål och principer för värdepapperstillsyn, OECD:s avtal om utbyte av information i skattefrågor, G-20:s uttalande om öppenhet och informationsutbyte i skatteärenden, FSB:s (rådet för finansiell stabilitet) utmärkande drag för effektiva upplösningssystem för finansinstitut och FATF:s (arbetsgruppen för finansiella åtgärder) internationella standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning av vapen - FATF:s rekommendationer.
Om lämpligt eller på begäran av berört ULT kan unionen och ULT sträva efter att främja större samstämmighet mellan lagstiftningarna i ULT och unionens lagstiftning på området finansiella tjänster.
Artikel 72
Samarbete mellan reglerings- och tillsynsmyndigheter
Unionen och ULT ska uppmuntra samarbete mellan relevanta reglerings- och tillsynsmyndigheter, bland annat informationsutbyte och utbyte av expertkunskaper om finansmarknaderna och andra liknande åtgärder. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt utvecklingen av dessa myndigheters administrativa kapacitet, bland annat genom personalutbyte och gemensam utbildning.
Artikel 73
Samarbete i skattefrågor
Unionen och ULT ska främja samarbete på skatteområdet i syfte att underlätta rättmätig skatteuppbörd och åtgärder som ska garantera en effektiv tillämpning av principerna för en god förvaltning på skatteområdet, t.ex. öppenhet, informationsutbyte och sund skattekonkurrens.
FJÄRDE DELEN
INSTRUMENT FÖR EN HÅLLBAR UTVECKLING
Kapitel 1
Allmänna bestämmelser
Artikel 74
Allmänna mål
Unionen ska bidra till uppnåendet av associeringens övergripande mål genom att tillhandahålla
a)
tillräckliga finansiella resurser och lämpligt tekniskt bistånd för att stärka ULT:s kapacitet att utarbeta och genomföra strategiska och rättsliga ramar,
b)
långsiktig finansiering för att främja tillväxten i den privata sektorn.
Artikel 75
Definitioner
I denna del gäller följande definitioner:
a) programplanerat bistånd : icke återbetalningspliktigt stöd från Europeiska utvecklingsfonden som anslagits till ULT i syfte att finansiera territoriella eller regionala strategier och prioriteringar som anges i programplaneringsdokumenten.
b) programplanering : den process som består i att planera, fatta beslut om och fördela de vägledande finansiella resurser som, på flerårig basis, anslagits till genomförandet av åtgärder för att uppfylla associeringens mål när det gäller en hållbar utveckling i ULT inom ett område som anges i andra delen av detta beslut.
c) programplaneringsdokument : dokument som fastställer ULT:s strategi, prioriteringar och arrangemang och omsätter ULT:s mål vad gäller en hållbar utveckling på ett effektivt sätt som möjliggör uppnåendet av associeringens mål.
d) utvecklingsplaner (som avses i artikel 83): en sammanhängande uppsättning åtgärder som fastställts och finansierats av ett ULT självt inom ramen för dess egen utvecklingspolitik och egna utvecklingsstrategier, eller som överenskommits mellan ett ULT och den medlemsstat till vilken det är knutet.
e) territoriellt anslag : det belopp som anslagits för de enskilda ULT i programplanerat bistånd inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden i syfte att finansiera de territoriella strategier och prioriteringar som anges i programplaneringsdokumenten.
f) regionala anslag : det belopp som anslagits i programplanerat bistånd inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden i syfte att finansiera regionala samarbetsstrategier eller tematiska prioriteringar som är gemensamma för flera ULT och som anges i programplaneringsdokumenten.
g) finansieringsbeslut : den rättsakt som antas av kommissionen och som innehåller de närmare detaljerna om unionens ekonomiska bidrag och bemyndigandet att bevilja ekonomiskt stöd från Europeiska utvecklingsfonden.
Artikel 76
Principerna för finansieringssamarbetet
1. Unionens finansiella bistånd ska grundas på principerna om partnerskap, ägarskap, anpassning till territoriella system, komplementaritet och subsidiaritet.
2. Åtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut kan utgöras av programplanerat och icke-programplanerat bistånd.
3. Unionens finansiella bistånd ska
a)
genomföras med vederbörlig hänsyn till varje enskilt ULT:s geografiska, sociala och kulturella särdrag, såväl som deras specifika förutsättningar,
b)
säkerställa att resurserna tilldelas på ett förutsägbart och regelbundet sätt,
c)
vara flexibelt och anpassat till situationen i varje enskilt ULT,
d)
genomföras i full överensstämmelse med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella befogenheter.
4. Myndigheterna i berört ULT ska ansvara för genomförandet av åtgärderna, dock utan att detta påverkar kommissionens befogenheter att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning i samband med användningen av unionens medel.
Kapitel 2
Finansiella resurser
Artikel 77
Finansieringskällor
ULT ska vara berättigade till följande finansiering:
a)
Medel som anslås till ULT inom ramen för det interna avtalet mellan unionens medlemsstater om inrättandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF).
b)
De unionsprogram och instrument som omfattas av unionens allmänna budget.
c)
Medel som förvaltas av EIB inom ramen för dess egna medel och de resurser som anslagits till EUF:s investeringsanslag, i enlighet med villkoren i det interna avtalet mellan unionens medlemsstater om inrättandet av elfte EUF (7) (nedan kallat det interna elfte EUF-avtalet).
Kapitel 3
Särskilda bestämmelser om finansiellt bistånd inom ramen för elfte EUF
Artikel 78
Syfte och tillämpningsområde
Inom ramen för den strategi och de prioriteringar som fastställts av berört ULT på lokal eller regional nivå, dock utan att det påverkar det humanitära biståndet och katastrofhjälp, kan ekonomiskt stöd ges till följande verksamheter i syfte att uppnå de mål som anges i detta beslut:
a)
Sektoriella strategier och reformer samt därmed sammanhörande projekt.
b)
Institutionell uppbyggnad, kapacitetsuppbyggnad och integration av miljöhänsyn.
c)
Tekniskt samarbete.
d)
Tilläggsstöd vid fluktuationer i exportinkomsterna från varor och tjänster i enlighet med artikel 82.
Artikel 79
Humanitärt bistånd och katastrofhjälp
1. Humanitärt bistånd och katastrofhjälp ska beviljas ULT som drabbats av allvarliga ekonomiska och sociala svårigheter av exceptionell art till följd av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor eller extraordinära omständigheter med därmed jämförbara verkningar. Biståndet och katastrofhjälpen ska ges så länge som behövs för att man ska kunna avhjälpa de omedelbara problem som följer av en sådan situation.
Humanitärt bistånd och katastrofhjälp ska enbart beviljas på grundval av de katastrofdrabbades behov och intressen.
2. Målet med det humanitära biståndet och katastrofhjälpen ska vara att
a)
rädda människoliv, förhindra och lindra lidande och upprätthålla mänsklig värdighet under och efter krissituationer,
b)
bidra till finansieringen och distributionen av det humanitära biståndet och till att ge de avsedda mottagarna direkt tillgång till biståndet med hjälp av alla tillgängliga logistiska medel,
c)
genomföra kortsiktiga återanpassnings- och återuppbyggnadsåtgärder så att man åstadkommer ett minimum av social och ekonomisk integration för de drabbade och så fort som möjligt skapar förutsättningarna för ett återupptagande av en utveckling som grundar sig på långsiktiga mål,
d)
avhjälpa behov som uppstått på grund av befolkningsförflyttningar, som flyktingar, fördrivna och återvändande, till följd av naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människan och så länge som det behövs söka tillgodose flyktingarnas och de fördrivnas behov, oavsett var de befinner sig, och underlätta deras frivilliga återflyttning och återintegrering i ursprungslandet, samt
e)
hjälpa ULT att införa kortsiktiga mekanismer för katastrofförebyggande och katastrofberedskap, däribland prognos- och varningssystem, i syfte att mildra följderna av katastrofer.
3. Biståndet som avses i denna artikel kan även beviljas ULT som tar emot flyktingar eller återvändande i syfte att tillgodose sådana akuta behov som inte omfattas av katastrofhjälpen.
4. Det bistånd som föreskrivs i denna artikel ska finansieras genom unionens allmänna budget. Det får dock undantagsvis, som ett komplement till den berörda budgetposten, finansieras med de anslag som anges i bilaga II.
5. Åtgärder för humanitärt bistånd och katastrofhjälp ska inledas på begäran av det ULT som drabbats av en krissituation, kommissionen, den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet, internationella organisationer eller av lokala eller internationella icke-statliga organisationer. Biståndet ska förvaltas och genomföras enligt förfaranden som medger snabba, flexibla och effektiva insatser.
Artikel 80
Kapacitetsuppbyggnad
1. Det finansiella stödet kan bland annat användas för att hjälpa ULT att bygga upp den kapacitet som är nödvändig för att utarbeta, genomföra och övervaka territoriella och/eller regionala strategier och åtgärder i syfte att uppnå de allmänna målen för de samarbetsområden som anges i andra och tredje delen.
2. Unionen ska stödja ULT:s ansträngningar för att ta fram tillförlitliga statistiska uppgifter om dessa områden.
3. Unionen får stödja ULT i strävan att förbättra de makroekonomiska indikatorernas jämförbarhet.
Artikel 81
Tekniskt bistånd
1. På initiativ av kommissionen får undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras för att säkra den förberedelse, övervakning, utvärdering och kontroll som krävs för genomförandet och den övergripande utvärderingen av detta beslut. Tekniskt bistånd som tillhandahålls lokalt ska alltid genomföras i enlighet med de regler som gäller för decentraliserad ekonomisk förvaltning.
2. På initiativ av ULT får undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras för genomförande av de åtgärder som anges i programplaneringsdokumenten. Kommissionen får besluta att finansiera sådana åtgärder, antingen från det programplanerade biståndet eller från det anslag som öronmärkts för tekniskt samarbete.
Artikel 82
Tilläggsstöd vid fluktuationer i exportinkomster
1. Inom ramen för det finansiella anslag som avses i bilaga II ska ett tilläggsstöd införas i syfte att lindra de negativa verkningarna av kortvariga fluktuationer i exportinkomsterna, särskilt inom jordbruks-, fiskeri- och gruvsektorn, vilka skulle kunna äventyra möjligheterna att förverkliga berört ULT:s utvecklingsmål.
2. Stödet vid kortvariga fluktuationer i exportinkomster ska syfta till att skydda makroekonomiska och sektoriella reformer och strategier som skulle äventyras vid en inkomstminskning och till att avhjälpa de negativa verkningarna av instabilitet i exportinkomsterna, särskilt exportinkomsterna från jordbruks- och gruvprodukter.
ULT-ekonomiernas exportberoende, särskilt vad gäller jordbruks- och gruvsektorerna, ska beaktas vid tilldelningen av de resurser som avses i bilaga V. I detta sammanhang ska de isolerade ULT som anges i bilaga I få en gynnsammare behandling i enlighet med de kriterier som anges i bilaga V.
3. Tilläggsmedlen ska ställas till förfogande i enlighet med de särskilda kriterierna för denna stödmekanism som anges i bilaga V.
4. Unionen ska också stödja marknadsbaserade försäkringsordningar som utformats för ULT som önskar skydda sig mot risken för fluktuationer i exportinkomsterna.
Artikel 83
Programplanering
1. Med programplanerat bistånd avses i detta beslut sådant stöd som grundar sig på ett programplaneringsdokument.
2. Programplaneringsdokumentet får ta hänsyn till de territoriella utvecklingsplaner eller andra planer som överenskommits mellan ULT och de medlemsstater till vilka de är knutna.
3. Enligt artikel 10 ska ULT-myndigheterna vara huvudansvariga för fastställandet av strategier, prioriteringar och arrangemang, vilket också innebär att de ska utarbeta programplaneringsdokument i samarbete med kommissionen och den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet.
4. ULT-myndigheterna har ansvaret för att
a)
fastställa sina egna prioriteringar, vilka ska ligga till grund för de strategier de därefter ska utarbeta, och
b)
utarbeta projekt och programförslag, vilka ska lämnas över till och granskas tillsammans med kommissionen.
Artikel 84
Utarbetande, bedömning och godkännande av programplaneringsdokumentet
1. De behöriga territoriella utanordnare, eller vad gäller regionala program, regionala utanordnare, ska utarbeta ett förslag till ett programplaneringsdokument efter bredast möjliga samråd med intressenter och på grundval av gjorda erfarenheter och bästa praxis.
2. Varje förslag till programplaneringsdokument ska anpassas till behoven och de specifika omständigheterna i varje ULT. Det ska ange de kärnsektorer som valts ut för unionsfinansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten, de resultatindikatorer som ska användas för att bedöma och utvärdera förslaget samt den vägledande finansieringsramen. Det ska främja lokalt egenansvar för samarbetsprogram.
3. Förslaget till programplaneringsdokument ska diskuteras av berört ULT och berörd medlemsstat och kommissionen från och med programplaneringsprocessens tidiga skeden i avsikt att främja komplementaritet och konsekvens i samarbetsverksamheten.
4. Kommissionen ska bedöma förslaget till programplaneringsdokument och avgöra om det innehåller alla nödvändiga inslag och överensstämmer med målen för detta beslut och relevant unionspolitik. Kommissionen ska samråda med Europeiska investeringsbanken om förslaget till programplaneringsdokument.
5. ULT ska tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga, inbegripet resultatet av eventuella genomförbarhetsstudier, för att kommissionens bedömning av förslaget till programplaneringsdokument ska bli så effektiv som möjligt.
6. ULT-myndigheterna och kommissionen ska godkänna programplaneringsdokumentet gemensamt. Kommissionen ska godkänna programplaneringsdokumentet i enlighet med förfarandet i artikel 86.
Artikel 85
Genomförande
1. Kommissionen ska anta finansieringsbeslutet för ett programplaneringsdokument i enlighet med de normer som anges i budgetförordningen för elfte EUF och i enlighet med förfarandet i artikel 87.
2. Kommissionen ska ställa de medel som anslagits till ULT inom ramen för elfte ULT till förfogande i enlighet med de förfaranden som anges i budgetförordningen för elfte EUF och i enlighet med de villkor som anges i detta beslut och i genomförandebestämmelserna för detta. För detta ändamål ska den ingå finansieringsöverenskommelser med de behöriga myndigheterna i ULT.
3. ULT-myndigheterna har ansvaret för att
a)
förbereda upphandlingar, förhandla om och sluta kontrakt,
b)
genomföra och förvalta projekt och program, och
c)
hålla projekt och program igång och se till att de är hållbara.
4. De behöriga myndigheterna i ULT och kommissionen ska gemensamt ansvara för att
a)
garantera att det råder lika villkor för deltagande i anbudsinfordringar och upphandlingar,
b)
följa och utvärdera verkningarna och resultaten av projekt och program, och
c)
garantera att projekt och program genomförs korrekt, snabbt och effektivt.
5. För att underlätta diskussionerna ska tekniska möten hållas minst en gång om året mellan de territoriella utanordnare, berörda medlemsstater och företrädare för kommissionen som är inblandade i programplaneringen, framför allt med användning av modern teknik eller om möjligt som en utvidgning av ULT-EU-dialogforumet.
6. Åtgärder som finansieras genom elfte EUF får genomföras med parallell eller gemensam samfinansiering med förbehåll för bestämmelserna i budgetförordningen för elfte EUF.
Artikel 86
Territoriella och regionala utanordnare
1. Regeringen i respektive utomeuropeiskt land eller territorium skall utse en territoriell utanordnare, som skall företräda den i alla åtgärder som finansieras med de medel från elfte EUF som förvaltas av kommissionen och Europeiska investeringsbanken. Den territoriella utanordnaren ska utse en eller flera personer som sin ersättare när denne är förhindrad att utöva sina uppgifter och underrätta kommissionen om detta. Närhelst förutsättningar i fråga om institutionell kapacitet och sund finansiell förvaltning är uppfyllda, får den territoriella utanordnaren delegera sina uppgifter i samband med genomförande av de berörda programmen eller projekten till den ansvariga enheten inom den behöriga ULT-myndigheten. Den territoriella utanordnaren ska på förhand underrätta kommissionen om sådan delegering.
Om kommissionen upptäcker problem med genomförandet av förfarandena i samband med förvaltningen av medel från elfte EUF, ska den i samverkan med den territoriella utanordnaren ta alla nödvändiga kontakter för att avhjälpa situationen och vidta alla lämpliga åtgärder. Den territoriella utanordnaren ska ta ekonomiskt ansvar enbart för de verkställande uppgifter som han eller hon har anförtrotts.
Om medel från elfte EUF förvaltas indirekt ska den territoriella utanordnaren, med förbehåll för eventuella ytterligare befogenheter som kan beviljas av kommissionen,
a)
ansvara för samordning, programplanering, regelbunden övervakning och översyner av genomförandet av samarbetet och för samordning med givare,
b)
i nära samarbete med kommissionen ansvara för utarbetande, framläggande och bedömning av program och projekt.
2. Om medel från elfte EUF förvaltas indirekt ska den berörda territoriella utanordnaren, med förbehåll för eventuella ytterligare befogenheter som kan beviljas av kommissionen, fungera som avtalsslutande myndighet för programplanering som genomförs genom upphandling eller ansökningsomgångar, med förhandskontroll av kommissionen.
3. Den territoriella utanordnaren ska under genomförandefasen, med beaktande av kravet på att kommissionen ska underrättas, besluta om
a)
tekniska justeringar och ändringar i detaljfrågor av program eller projekt, förutsatt att ändringarna inte påverkar den valda tekniska lösningen och håller sig inom gränsen för den reserv för justeringar som fastställs i finansieringsöverenskommelsen,
b)
ändring av platsen för ett program eller projekt som består av flera delar, om det är motiverat av tekniska, ekonomiska eller sociala skäl,
c)
ådömande eller upphävande av dröjsmålsviten,
d)
befrielse av borgensmän från deras åtaganden,
e)
användande av underleverantörer,
f)
slutligt godkännande, förutsatt att kommissionen har bifallit det preliminära godkännandet, motsvarande protokoll och om lämpligt är närvarande vid det slutliga godkännandet, särskilt när det i samband med det preliminära godkännandet har gjorts anmärkningar i så stor utsträckning att omfattande tillkommande arbete har blivit nödvändigt, samt anlitande av konsulter och andra experter på tekniskt bistånd.
4. Om det gäller regionala program, ska myndigheterna i deltagande ULT utse en regional utanordnare bland de samarbetsaktörer som avses i artikel 10. Den regionala utanordnarens uppgifter ska med nödvändiga ändringar motsvara den territoriella utanordnarens.
Artikel 87
EUF-ULT-kommittén
1. Kommissionen ska vid behov biträdas av den kommitté som inrättas genom det interna avtalet avseende elfte EUF.
2. När kommittén utövar sina befogenheter enligt detta beslut, ska den kallas EUF-ULT-kommittén. Det förfarande som gäller för den kommitté som inrättas genom det elfte interna ULT-avtalet och den genomförandeförordning som är tillämplig på elfte EUF ska gälla för EUF-ULT-kommittén Tills denna förordning träder i kraft ska de förfaranden som fastställs i rådets förordning (EG) nr 617/2007 (8).
3. Kommittén ska koncentrera sitt arbete på de väsentliga frågorna i samarbetet på ULT-nivå och på regional nivå. Den ska övervaka genomförandet av programplaneringsdokumenten i syfte att åstadkomma samstämmighet, samordning och komplementaritet.
4. Kommittén ska yttra sig om
a)
utkast till programplaneringsdokument och eventuella ändringar av dessa, och
b)
finansieringsbesluten för genomförandet av denna del av beslutet.
Artikel 88
Unionsdelegationernas roll
1. Om unionen företräds av en delegation under ledning av en delegationschef, ska bestämmelserna i budgetförordningen för elfte EUF om vidaredelegerade utanordnare och räkenskapsförare tillämpas.
2. Den territoriella och/eller regionala utanordnaren ska samarbeta och arbeta nära tillsammans med delegationschefen, som ska vara huvudkontakt för de olika samarbetsaktörerna i berörda ULT.
Artikel 89
Nationalitets- och ursprungsregler för upphandlingsförfaranden, förfaranden för beviljande av bidrag och andra tilldelningsförfaranden för ULT
1. Allmänna regler om stödberättigande:
a)
Deltagande i upphandlingsförfaranden, förfaranden för beviljande av bidrag och andra tilldelningsförfaranden för åtgärder som finansieras genom detta beslut till förmån för tredje part ska vara öppet för alla fysiska personer som är medborgare i och juridiska personer som är etablerade i ett stödberättigat land eller territorium enligt punkt 2 samt för internationella organisationer.
b)
När det gäller åtgärder som gemensamt samfinansieras med en partner eller annan givare eller som genomförs via en medlemsstat genom delad förvaltning eller genom en förvaltningsfond som har inrättats av kommissionen, ska även länder som enligt denna partner, andra givares eller medlemsstats bestämmelser, eller i den akt som inrättar förvaltningsfonden, kan komma i fråga för finansiering, vara stödberättigade.
För åtgärder som genomförs av för ändamålet utsedda organ, när dessa är medlemsstater eller deras organ, av Europeiska investeringsbanken eller via internationella organisationer eller deras organ ska deltagande även stå öppet för fysiska eller juridiska personer som kan komma i fråga enligt det berörda utsedda organets regler, enligt vad som anges i de avtal som har ingåtts med det samfinansierande organet eller genomförandeorganet.
c)
När det gäller åtgärder som finansieras genom detta beslut och dessutom genom ett annat instrument för yttre åtgärder, inklusive partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (9), senast ändrat i Ouagadougou den 22 juni 2010 (10), ska de länder som tas upp i något av instrumenten anses kunna komma i fråga för finansiering för den berörda åtgärdens syften.
När det gäller åtgärder av global, regional eller gränsöverskridande karaktär som finansieras genom detta beslut, får fysiska och juridiska personer från länder, territorier och regioner som omfattas av åtgärden delta i förfarandena för dessa åtgärders genomförande.
d)
Alla varor som köps inom ramen för ett upphandlingskontrakt eller en bidragsöverenskommelse och finansieras genom detta beslut ska ha sitt ursprung i ett land som kommer i fråga för finansiering. Varorna får dock ha sitt ursprung i vilket land eller territorium som helst, när beloppet för de varor som köps in understiger tröskelvärdet för tillämpning av förhandlat förfarande under konkurrens. I denna artikel definieras ursprung såsom i artikel 23 och artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (11) och annan unionslagstiftning om ursprung som inte medför förmånsbehandling.
e)
Bestämmelserna i denna artikel ska inte gälla för eller skapa nationalitetsrestriktioner för fysiska personer som är anställda hos eller på annat sätt rättsligt står under avtal med en uppdragstagare eller i tillämpliga fall underleverantör som kan komma i fråga för finansiering.
f)
Tillträde till tilldelningsförfaranden enligt denna artikel får begränsas med hänsyn till sökandes nationalitet, lokalisering eller karaktär, om det är nödvändigt på grund av en åtgärds karaktär och mål och för ett verkningsfullt genomförande av denna.
g)
Fysiska och juridiska personer som tilldelas kontrakt ska följa tillämplig miljölagstiftning, inbegripet multilaterala miljöavtal, samt internationellt överenskomna grundläggande arbetsnormer.
2. Anbudsgivare, sökande och kandidater från följande länder ska kunna komma i fråga för finansiering enligt detta beslut:
a)
Medlemsstater, av unionen erkända kandidatländer och potentiella kandidatländer samt länder som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
b)
ULT.
c)
Utvecklingsländer och territorier under utveckling vilka finns med i OECD-DAC:s förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd och inte är medlemmar i G20-gruppen.
d)
Länder för vilka kommissionen har fastställt ömsesidigt tillträde till externt bistånd. Ömsesidigt tillträde får beviljas under en begränsad period av minst ett år, när ett land ger tillträde på lika villkor till enheter från unionen och från ULT.
e)
OECD:s medlemsstater, vid kontrakt som genomförs i ett av de minst utvecklade länderna.
f)
Efter förhandsmeddelande i dokumenten rörande förfarandet,
i)
länder som har traditionella ekonomiska förbindelser, handelsförbindelser eller geografiska förbindelser med angränsande mottagarländer,
ii)
alla länder, i brådskande fall eller när varor och tjänster inte finns tillgängliga på marknaderna i de länder som kan komma i fråga för finansiering.
3. Kommissionen får i vederbörligen motiverade fall besluta att godta anbudsgivare, sökande och kandidater från sådana länder som inte kommer i fråga för finansiering eller varor med ursprung i ett land som inte kommer i fråga för finansiering, om finansieringsreglerna skulle omöjliggöra eller i mycket hög grad försvåra genomförandet av ett projekt eller program eller en åtgärd.
4. För åtgärder som genomförs genom delad förvaltning ska den berörda medlemsstat till vilken kommissionen har delegerat genomförandeuppgifter på kommissionens vägnar ha rätt att godkänna deltagande av anbudsgivare, sökande och kandidater från andra länder och att godkänna varor från andra länder enligt punkt 2 f och att godta anbudsgivare, sökande och kandidater från sådana länder som inte kommer i fråga för finansiering enligt punkt 3 eller varor med ursprung i ett land som inte kommer i fråga för finansiering enligt punkt 1 d.
Artikel 90
Skydd av unionens ekonomiska intressen och finansiella kontroller
1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt det här beslutet genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder.
2. Kommissionen och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering.
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (12), utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt som berörs av sådan finansiering.
Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra styckena ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner i enlighet med relevant EUF-budgetförordning uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och kontrakt som ingås med tillämpning av detta beslut.
3. ULT ska ha det huvudsakliga ansvaret för den finansiella kontrollen av unionens medel. Berört ULT ska vid behov och enligt tillämpliga nationella bestämmelser utöva denna verksamhet samordnat med den medlemsstat till vilken det är knutet.
4. Kommissionen ska ansvara för att
a)
det finns väl fungerande system för förvaltning och kontroll i berört ULT så att det kan säkerställas att unionsmedlen används på ett lagenligt och effektivt sätt, och
b)
i händelse av oegentligheter lämna rekommendationer om eller krav på korrigerande åtgärder för att avhjälpa brister i förvaltningen eller åtgärda oegentligheter.
5. På grundval av administrativa överenskommelser ska kommissionen, berört ULT och, när så är lämpligt, den medlemsstat till vilken det är knutet samarbeta genom att en eller två gånger per år sammanträda för att samordna program, metoder och genomförande av de kontroller som utförs.
6. I fråga om finansiella korrigeringar
a)
är det i första hand berört ULT som har ansvaret för att upptäcka och korrigera finansiella oegentligheter,
b)
ska kommissionen ingripa om berört ULT inte åtgärdar situationen och ingen förlikning kan nås och vidta åtgärder för att minska eller återkalla resterande medel under det totala anslaget enligt finansieringsbeslutet för programplaneringsdokumentet.
Artikel 91
Övervakning, utvärdering, översynsprocess och rapportering
1. Finansiellt samarbete ska vara tillräckligt flexibelt för att säkerställa att insatserna hela tiden ligger i linje med målen för detta beslut och beaktar förändringar i ett ULT:s ekonomiska situation, prioriteringar och mål, framför allt genom en ad hoc-översyn av programplaneringsdokumentet.
2. Översynen kan sättas igång av kommissionen eller på begäran av berört ULT efter kommissionens samtycke.
3. Kommissionen ska gå igenom framstegen i genomförandet av det finansiella bistånd som ges ULT inom ramen för elfte EUF och varje år från och med 2015 lägga fram en rapport för rådet om genomförandet, resultaten och i möjligaste mån de viktigaste följderna och verkningarna av unionens finansiella bistånd. Rapporten ska även läggas fram för Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.
4. Rapporten som avses i punkt 3 ska innehålla information från det föregående året om de åtgärder som har finansierats, resultaten av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten, de berörda partnernas deltagande och genomförandet av åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena inom ramen för elfte EUF. I rapporten ska resultaten av biståndet bedömas, så vitt möjligt med användning av specifika och mätbara indikatorer. Den ska avspegla de viktigaste erfarenheterna och uppföljningen av rekommendationerna i utvärderingarna från de föregående åren.
Kapitel 4
Principer för berättigande
Artikel 92
Berättigande till territoriell finansiering
1. Myndigheterna i ULT ska vara berättigade till finansiellt stöd enligt detta beslut.
2. Efter godkännande från myndigheterna i berört ULT ska även följande enheter eller organ vara berättigade till finansiellt stöd enligt detta beslut:
a)
Lokala, nationella och/eller regionala offentliga eller halvoffentliga myndigheter och organ, avdelningar eller lokala myndigheter i ULT, särskilt finansiella institut och utvecklingsbanker.
b)
Företag i ULT och inom regionala grupper.
c)
Företag i en medlemsstat, för att dessa ska få möjlighet att driva produktiva projekt i ett ULT, varvid stöd ska ges som tillägg till företagets egna bidrag.
d)
Finansiella intermediärer i ULT och unionen som främjar och finansierar privata investeringar i ULT.
e)
Aktörer inom decentraliserat samarbete samt andra icke-statliga aktörer från ULT och unionen för att ge dem möjlighet att inleda projekt och program på de ekonomiska, kulturella och sociala områdena och på utbildningsområdet i ULT inom ramen för det decentraliserade samarbete som avses i artikel 12.
Artikel 93
Berättigande till territoriell finansiering
1. Ett regionalt anslag ska användas för åtgärder som gynnar och omfattar
a)
två eller flera ULT, oberoende av var de är belägna,
b)
ett eller flera ULT och ett eller flera av de yttersta randområden som anges i artikel 349 i EUF-fördraget,
c)
ett eller flera ULT och en eller flera grannstater både i och utanför AVS,
d)
ett eller flera ULT, ett eller flera av de yttersta randområdena och en eller flera stater i och utanför AVS,
e)
två eller flera regionala organ i vilka ULT är medlemmar,
f)
ett eller flera ULT och regionala organ i vilka ULT, AVS-stater eller ett eller flera av de yttersta randområdena är medlemmar,
g)
ULT och unionen som helhet, eller
h)
en eller flera enheter, myndigheter eller andra organ från minst ett ULT, vilka är medlemmar i en europeisk gruppering för territoriellt samarbete enligt artikel 8, en eller flera yttersta regioner och en eller flera AVS- och/eller icke-AVS-grannstater.
2. Den finansiering som ges för att möjliggöra AVS-staternas, de yttersta randområdenas och andra länders deltagande tillkommer utöver de medel som anslås till ULT enligt detta beslut.
3. AVS-staternas, de yttersta randområdenas och andra länders deltagande i program som inrättats enligt detta beslut är endast möjligt under förutsättning att
a)
de projekt och program som finansieras inom ramen för den fleråriga budgetramen för samarbete fortfarande har sin tyngdpunkt i ett ULT,
b)
det finns motsvarande bestämmelser inom ramen för unionens finansieringsinstrument, och
c)
proportionalitetsprincipen respekteras.
4. Lämpliga åtgärder kommer att göra det möjligt att kombinera anslag från EUF och unionens allmänna budget för finansieringen av samarbetsprojekt mellan ULT, AVS-staterna, de yttersta randområdena och andra länder, särskilt förenklade förfaranden för en gemensam förvaltning av sådana projekt.
Artikel 94
Berättigande vad gäller unionsprogram
1. Fysiska personer från ULT, enligt definitionen i artikel 50, samt i tillämpliga fall relevanta offentliga och/eller privata organ och institutioner i ULT, ska vara berättigade till deltagande i och finansiering från unionsprogram i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet.
2. ULT ska dessutom vara berättigade till stöd enligt unionens program för samarbete med andra länder, särskilt utvecklingsländer, i enlighet med de regler, mål och arrangemang som gäller för dessa program.
3. Kommissionen ska rapportera till EUF-ULT-kommittén om ULT:s deltagande i unionsprogrammen på grundval av information i ULT:s årliga rapport om genomförandet och annan tillgänglig information.
FEMTE DELEN
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 95
Delegering av befogenheter till kommissionen
Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter för ändring av tilläggen i bilaga VI för att ta hänsyn till teknisk utveckling och ändringar i tullagstiftningen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 96.
Artikel 96
Utövande av delegering
1. Kommissionens ska ha befogenhet att anta delegerade akter med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 95 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 1 januari 2014. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av varje period.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 95 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen har antagit en delegerad akt ska den underrätta rådet om detta.
5. En delegerad akt som antas enligt artikel 95 ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort någon invändning mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att göra några invändningar. Denna period kan förlängas med två månader på rådets initiativ.
Artikel 97
Ändrad status
Rådet ska i enlighet med artikel 203 i EUF-fördraget besluta om nödvändiga anpassningar av detta beslut när
a)
ett ULT blir självständigt,
b)
ett ULT lämnar associeringen,
c)
ett ULT blir ett yttersta randområde,
d)
ett av de yttersta randområdena blir ett ULT.
Artikel 98
Upphävande
Rådets beslut 2001/822/EG ska upphöra att gälla.
Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet.
Artikel 99
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2014.
Bilaga VI ska tillämpas i enlighet med artikel 65 i den bilagan.
Utfärdat i Bryssel den 25 november 2013.