NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
EUROPEISKACENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1072/2013
av den 24 september 2013
om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut(omarbetning)
(ECB/2013/34)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,
med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och
av följande skäl:
(1)
Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 63/2002 av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2001/18) (2) har ändrats flera gånger. Eftersom ytterligare ändringar måste göras, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt.
(2)
För att kunna fullgöra sina uppgifter är Europeiska centralbankssystemet (ECBS) beroende av att det framställs statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut (MFI), med undantag av centralbanker och penningmarknadsfonder, på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag. Det främsta syftet är att ge Europeiska centralbanken (ECB) en omfattande, detaljerad och samordnad statistisk bild över nivån på de räntesatser som tillämpas av MFI och hur de förändras över tiden. Dessa räntesatser utgör sista ledet i den mekanism som överför den monetära politiken i form av ändringar i officiella räntesatser och är därför en nödvändig förutsättning för en tillförlitlig analys av den monetära utvecklingen i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater). Samtidigt behöver ECBS information om räntesatsernas utveckling för att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet.
(3)
ECB ska, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och under de förutsättningar som anges i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra de ECBS-uppgifter som anges i ECBS-stadgan, och som i vissa fall framgår av bestämmelser antagna av rådet i enlighet med artikel 129.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(4)
Artikel 5.1 i ECBS-stadgan föreskriver att ECB för att utföra ECBS uppgifter, med stöd av de nationella centralbankerna, ska samla in de statistiska uppgifter som behövs antingen från de behöriga nationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiska aktörerna. I artikel 5.2 i ECBS-stadgan föreskrivs att de nationella centralbankerna, så långt som möjligt, ska utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1.
(5)
Det kan bli nödvändigt, och minska rapporteringsbördan, att låta insamlingen av de statistikuppgifter från den faktiska rapporterande populationen som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande uppgiftsinsamling, som de nationella centralbankerna organiserar inom sitt eget ansvarsområde för andra syften i enlighet med unionsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta gäller under förutsättning att uppfyllelsen av ECB:s statistiska rapporteringskrav inte äventyras. För att främja öppenhet och insyn är det i dessa fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter insamlas för andra statistiska ändamål. I specifika fall kan ECB förlita sig på statistiska uppgifter som insamlats för sådana andra ändamål för att fullgöra kraven.
(6)
Sedan förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) antogs har rapporteringssystemet för räntan på utlåningen till hushåll och icke-finansiella bolag förbättrats, och detsamma gäller för metoderna att välja ut den faktiska uppgiftslämnande populationen; dessa förbättringar bör beaktas i urvalsinstruktionerna och statistikrapporteringskraven.
(7)
Det är också nödvändigt att ge ECB en möjlighet att ge analys- och statistikstöd till Europeiska systemrisknämnden i enlighet med rådets förordning EU nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (4).
(8)
Artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att ECB ska specificera den faktiska rapporterande populationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och begränsa den ifrågavarande rapporteringsbördan. Eftersom MFI-sektorn är olika utformad i euroområdets medlemsstater får de nationella centralbankerna välja urvalsmetod vad gäller den faktiskt rapporterande populationen. Syftet är att minska rapporteringsbördan, samtidigt som tillförlitlig statistik säkerställs. Enligt artikel 5.1 får ECB anta förordningar som gäller utformning och genomförande av de rapporteringskrav rörande statistiska uppgifter som den ålägger den faktiska rapporterande populationen i euroområdets medlemsstater. Artikel 6.4 föreskriver att ECB får utfärda förordningar som specificerar villkoren för att rätten att verifiera eller inhämta statistiska uppgifter ska få utövas.
(9)
Artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att medlemsstaterna själva ska organisera sig på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i ECBS-stadgan fullgörs.
(10)
Även om de förordningar som ECB utfärdar i enlighet med artikel 34.1 i ECBS-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECBS-stadgan tillämplig på såväl euroområdets medlemsstater som medlemsstater utanför euroområdet. I skäl 17 i förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet.
(11)
De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas.
(12)
Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav ifråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Definitioner
I denna förordning ska
1.
termerna uppgiftslämnare och hemvist ha samma betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98,
2.
hushåll avse hushållssektorn och hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14 och S.15 tillsammans) enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013,
3.
icke-finansiella bolag betyda sektorn för icke-finansiella bolag (S.11) enligt ENS 2010,
4.
monetärt finansinstitut (MFI) ha den betydelse som framgår av artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (5),
5.
MFI:s räntestatistik avse statistik över de räntesatser som tillämpas av inhemska MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder på eurodenominerad in- och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdets medlemsstater. MFI:s räntestatistik inkluderar motsvarande nya volymer av eurodenominerad in- och utlåning samt även de nya volymerna av omförhandlade lån,
6.
penningmarknadsfond ha den betydelse som framgår av artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning EG nr 1071/2013 (ECB/2008/32) (6).
7.
referenspopulation avse den inhemska MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder som mottar eurodenominerad inlåning från och/eller beviljar eurodenominerad utlåning till hushåll och/eller icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdets medlemsstater,
8.
"tail"-klassificerat institut avse små MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder som beviljats ett undantag enligt artikel 4.
Artikel 2
Faktisk rapporterande population
1. Den faktiska rapporterande populationen ska bestå av MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder från referenspopulationen som utses av de nationella centralbankerna. De nationella centralbankerna ska utse den faktiska rapporterande populationen antingen genom att inkludera alla eller genom att göra ett urval.
2. Om man gör ett urval ska de nationella centralbankerna göra indelningar av referenspopulationen i homogena strata och sedan antingen slumpvis välja ut den faktiska rapporterande populationen från varje stratum eller välja ut de största instituten inom varje stratum.
3. Om man gör ett slumpmässigt urval ska den minsta nationella urvalsstorleken vara sådan att det maximala slumpmässiga felet på nationell nivå inte överstiger i genomsnitt 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent. Om de största instituten väljs ut ska den minsta nationella urvalsstorleken uppfylla ett liknande kvalitetskrav utifrån en funktion av det skattade genomsnittliga absoluta värdet av felen.
4. För urvalet av den faktiska uppgiftslämnande populationen ska de nationella centralbankerna använda de formler och kriterier som framgår av riktlinje ECB/2007/9 av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning) (7).
5. Varje nationell centralbank ska informera sina inhemska uppgiftslämnare om deras statistiska rapporteringsskyldighet enligt nationella förfaranden.
6. ECB-rådet får kontrollera att denna artikel efterlevs.
Artikel 3
Skyldighet att lämna uppgifter
1. I syfte att erhålla en regelbunden statistik över MFI:s räntesatser ska den faktiska rapporterande populationen, till den nationella centralbanken i den medlemsstat där uppgiftslämnaren har sin hemvist, varje månad rapportera statistiska uppgifter som rör nya avtal och utestående belopp. De statistiska uppgifter som ska lämnas specificeras i bilaga I.
2. De nationella centralbankerna ska definiera och genomföra den rapporteringsordning som ska följas av den faktiska rapporterande populationen i enlighet med nationella förhållanden. De ska säkerställa att denna rapporteringsordning tillhandahåller nödvändiga statistiska uppgifter och medger noggrann kontroll av efterlevnaden av de minimistandarder avseende överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i punkt 3.
3. De begärda statistiska uppgifterna ska rapporteras i enlighet med de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga II.
4. De nationella centralbankerna ska rapportera de månadsvisa, aggregerade nationella statistiska uppgifterna till ECB före stängningsdags den 19:e arbetsdagen efter referensmånadens slut.
5. ECB får använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller rapporteringskraven enligt denna förordning i enlighet med beslut ECB/2010/10 av den 19 augusti 2010 om åtgärder i fall där rapporteringskraven ifråga om statistiska uppgifter ej uppfylls (8).
Artikel 4
Undantag
1. Om uppgiftslämnarna väljs ut genom att alla inkluderas får de nationella centralbankerna, vad gäller rapporteringsfrekvensen, bevilja undantag för små MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder förutsatt att deras bidrag till den nationella MFI-balansräkningen vad gäller utestående belopp, beräknade i enlighet med förordning EG nr 1071/2013 (ECB/2013/33), inte överstiger 5 procent. Istället för månadsvis rapportering får "tail"-klassificerade institut rapportera statistiken över MFI:s räntesatser kvartalsvis.
2. De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkt 1 är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början.
3. "Tail"-klassificerade institut kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna.
4. För en uppräkning till 100 procents täckning får de nationella centralbankerna skriva fram rapporterade uppgifter till de perioder som saknas genom att justera uppgifterna med hjälp av lämpliga statistiska skattningstekniker för att beakta trender eller säsongvariationer. De nationella centralbankerna ska årsvis granska antalet "tail"-klassificerade institut.
Artikel 5
Kontroll och obligatorisk insamling
Rätten att kontrollera eller samla in obligatoriska uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning ska utövas av de nationella centralbankerna utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva denna rätt. De nationella centralbankerna ska särskilt utöva denna rätt då uppgiftslämnaren inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga II.
Artikel 6
Första rapporteringen
Uppgiftslämnande enligt denna förordning ska inledas med uppgifter avseende december 2014.
Artikel 7
Upphävande
1. Förordning (EU) nr 63/2002 (ECB/2001/18) ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2015.
2. Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.
Artikel 8
Slutbestämmelser
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördragen.
Utfärdad i Frankfurt am Main den 24 september 2013.