ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
RÅDETS BESLUT
av den 20 juni 2014
om upphävande av beslut 2010/282/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Österrike
(2014/404/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
av följande skäl:
(1)
Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/282/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Österrike. Rådet konstaterade att underskottet i de offentliga finanserna beräknades uppgå till 3,9 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 68,2 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter upp till 5,5 % respektive 116,4 % av BNP.
(2)
Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Österrike, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes.
(3)
I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, tillhandahåller kommissionen de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).
(4)
Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådet fatta ett beslut på grundval av anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4).
(5)
På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Österrikes anmälan i april 2014, samt på grundval av stabilitetsprogrammet för 2014-2018 och kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:
-
Efter en topp på 4,5 % av BNP 2010 sjönk Österrikes underskott i de offentliga finanserna redan 2011 till 2,5 % och således under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Denna förbättring jämfört med det ursprungligen planerade budgetresultatet berodde på att offentliga utgiftsåtgärder för kapitaltillskott till KA Finanz (en avvecklingsbank) från 2011 till 2012, (ungefär 0,4 % av BNP) godkändes i de offentliga boksluten för 2012, när effekterna bekräftats på grundval av bankens redovisningar. I mindre utsträckning berodde underskottsminskningen på lägre utgifter än planerat på alla förvaltningsnivåer och på mer gynnsamma ekonomiska förhållanden, vilket ledde till en bättre inkomstutveckling än väntat. Trots både nationella prognosers och kommissionens prognosers beräkningar låg underskottet i de offentliga finanserna, på 2,6 % av BNP, kvar under 3 % av BNP under 2012. På grund av överhängande risker för eventuellt fler finansiella räddningsaktioner, som kunde leda till ett underskott på över 3 % av BNP under de följande åren, rekommenderade kommissionen inte att tidigt avsluta förfarandet vid alltför stora underskott. Dessa risker har emellertid endast delvis materialiserats, och för 2013 har Österrike meddelat ett underskott på 1,5 % av BNP. Denna ytterligare underskottsminskning berodde mycket på de oväntat inkomstsbringande engångsåtgärderna i form av försäljning av frekvenser för mobiltelefoni, som uppgick till nästan 0,6 % av BNP.
-
Den österrikiska regeringen antog den 29 april 2014 stabilitetsprogrammet för 2014-18, där underskottet väntas öka till 2,7 % av BNP år 2014 och sedan minska till 1,4 % år 2015. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet uppgå till 2,8 % av BNP år 2014 och 1,5 % år 2015. Därmed kommer underskottet att ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. Inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 (5) aviserade regeringen, bekräftat i en skrivelse till kommissionen, en rad ytterligare besparingar och intäktsökningar som kommissionen har skattat till 0,2 % av BNP. Regeringens syfte är här att undvika en betydande avvikelse från den anpassningsbana som krävs för att nå det medelfristiga budgetmålet.
-
Ökningen av underskottet i de offentliga finanserna år 2014 beror på inrättandet av en avvecklingsenhet (Abbaueinheit) för att likvidera Hypo Alpe Adrias förlusttillgångar. Enligt en extern rådgivande expertgrupp som regeringen tillsatt beräknas avvecklingsenheten för Hypo Alpe Adria få effekter motsvarande knappt 4 miljarder EUR (1,2 % av BNP), inbegripet effekten av ett kapitaltillskott på 750 miljoner EUR som redan genomförts under 2014. Slutredovisningen av den underskottshöjande effekten kommer att bygga på en oberoende utredning av Hypo Alpe Adrias tillgångar och deras kvalitet, som kommer att genomföras senare i år för att Eurostat ska kunna utvärdera den statistiska effekten av denna åtgärd. Expertgruppens pågående utvärdering verkar utmärkas av rimlig försiktighet och kan därför betraktas som realistisk. Det kan emellertid inte uteslutas att denna insats får större underskottseffekter. Den är den viktigaste nedåtrisken för det beräknade underskottet 2014. Samtidigt har regeringen aviserat ytterligare diskretionära åtgärder efter offentliggörandet av kommissionens avdelningars vårprognos 2014. Med beaktande av att dessa bör leda till en ytterligare minskning av det nominella underskottet, verkar riskerna för underskottet år 2014 sammantaget uppväga varandra.
-
Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades med i genomsnitt nästan 0,7 % av BNP per år mellan 2011 och 2013. Detta ligger i linje med rådets rekommendationer. Det strukturella saldot väntas förbättras något under 2014, enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2014, dess bedömning av det uppdaterade utkastet till budgetplan som lämnades den 29 april 2014 samt de ytterligare åtgärder som regeringen aviserade den 12 maj 2014. I detta sammanhang tycks det finnas en växande avvikelse på 0,5 % av BNP från den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot, för att uppnå målet på medellång sikt under 2014. Detta tyder på att budgetåtgärderna behöver förstärkas för att stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del helt ska efterlevas, med tanke på den ökande risken för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan.
-
Skuldkvoten ökade från 69,2 % till 74,5 % mellan 2009 och 2013. Den offentliga bruttoskulden väntas öka till cirka 80 % av BNP under 2014, främst till följd av att den offentliga sektorns skulder belastas i samband med att Hypo Alpe Adrias förlusttillgångar överförs till likvidationsenheten.
(6)
Rådet påminner om att Österrike från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av paktens förebyggande delar och i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet. I detta ingår även att respektera utgiftsriktmärket, samt göra tillräckliga framsteg mot att uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1467/97.
(7)
I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.
(8)
Rådet anser att det alltför stora underskottet i Österrike har korrigerats och beslut 2010/282/EU bör därför upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Österrike har korrigerats.
Artikel 2
Beslut 2010/282/EU ska upphöra att gälla.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.
Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.