PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/83
av den 21 januari 2015
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, 11.5 och 11.6, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1187/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).
(2)
Åtgärderna bestod av en värdetull på 39,7 %, med undantag av Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) och Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %).
2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(3)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(4)
Begäran ingavs av Ajinomoto Foods Europe SAS (nedan kallad sökanden), såsom den enda EU-tillverkaren av mononatriumglutamat, som därmed svarar för 100 % av tillverkningen av mononatriumglutamat i unionen.
(5)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 29 november 2013 i Europeiska unionens officiella tidning (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Parallell antidumpningsundersökning
(7)
Samma dag offentliggjorde kommissionen inledandet av en parallell antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen beträffande import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (5).
(8)
Inom ramen för denna undersökning införde kommissionen i augusti 2014 genom förordning (EU) nr 904/2014 (6) en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). De provisoriska åtgärderna infördes för en period av sex månader.
(9)
De två parallella undersökningarna omfattade samma översyns-/undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod som anges i skäl 10.
5. Undersökning
Relevanta perioder som omfattas av översynen efter giltighetstidens utgång
(10)
Undersökningen om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2012-30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden) (7).
Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande
(11)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för det berörda exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.
(12)
Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(13)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(14)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina var nödvändigt, och i så fall göra ett representativt urval, ombads dessa parter att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom endast två exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna till kommissionen ansågs ett stickprov inte vara nödvändigt.
(15)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(16)
Fjorton icke-närstående importörer gav sig till känna. Inget av dessa företag importerade dock mononatriumglutamat från Kina till unionen under översynsperioden. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte.
Frågeformulär och kontroll
(17)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse.
(18)
Frågeformulär sändes till de två kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, den enda unionstillverkaren och 33 identifierade användare i unionen.
(19)
Svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren, från en handlare och från fem användare. Ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret.
(20)
Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
Unionstillverkare
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Frankrike
Användare
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nederländerna
-
Unilever, Rotterdam, Nederländerna
Offentliggörande
(21)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av den berörda produkten med ursprung i Kina bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Deras synpunkter övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(22)
Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, nämligen mononatriumglutamat med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Det är emellertid inte någon skillnad på mononatriumglutamatets egenskaper när det är packat i olika storlekar eller i olika renhetsgrader
(23)
Mononatriumglutamat tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass).
(24)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynen att den berörda produkten och mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i det berörda landet, mononatriumglutamat som tillverkas och säljs i unionen och mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på marknaderna i de två möjliga jämförbara länderna, Thailand och Indonesien, har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(25)
Av denna anledning betraktas dessa produkter som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
1. Inledande anmärkningar
(26)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.
(27)
Såsom anges i skälen 18 och 19 sändes frågeformulär till båda de kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet. Ingen av dem besvarade frågeformuläret och ingen av dem samarbetade i undersökningen. Därför användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(28)
De kinesiska myndigheterna och de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna underrättades om att artikel 18.1 i grundförordningen skulle tillämpas och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Inga synpunkter inkom.
(29)
På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik, nämligen från Eurostat och den kinesiska exportdatabasen.
2. Dumpning av importen under översynsperioden
a) Jämförbart land
(30)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).
(31)
I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Thailand eller Indonesien som lämpliga jämförbara länder och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. I den ursprungliga undersökningen (8) användes Thailand som ett lämpligt jämförbart land. I den nuvarande undersökningen föreslogs Indonesien med tanke på att, såsom nämns i skäl 7, en parallell antidumpningsundersökning om import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien inleddes på samma datum som denna översyn vid giltighetstidens utgång (9). En berörd part hävdade att Thailand inte var ett lämpligt jämförbart land med tanke på att den samarbetsvilliga thailändska tillverkaren ingick i samma företagskoncern som sökanden. Man hävdade dessutom att det saknades konkurrens på den thailändska marknaden och att den inhemska försäljningen i Thailand främst utgjordes av små förpackningar på detaljhandelsnivå, medan exporten från Kina till unionen påstods utgöras av stora säckar eller stora partier för industriell användning.
(32)
Kommissionen bad fler än fem kända tillverkare av den likadana produkten i Thailand att lämna upplysningar. Endast en tillverkare i Thailand gav sig till känna och lämnade in ett svar på frågeformuläret. Denna tillverkare ingick i samma koncern som sökanden. Tvärtemot vad den berörda parten hävdade innebär det faktum att tillverkaren ingår i samma koncern som sökanden inte nödvändigtvis att normalvärdet inte är tillförlitligt. Den berörda parten förklarade inte heller hur förbindelsen skulle kunna inverka på normalvärdet på hemmamarknaden i Thailand. Därför bör detta argument avvisas.
(33)
Såsom anges i skäl 24 visade undersökningen att mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. Produktionsprocesserna i Kina liknade dessutom dem på den thailändska marknaden. Slutligen var konkurrensen i Thailand avsevärd, med flera inhemska tillverkare och import från tredjeländer, inklusive Kina. Tvärtemot vad som hävdades visade undersökningen dessutom att den inhemska försäljningen i Thailand skedde till partistorlek och via detaljhandlare. Argumentet att Thailand av dessa skäl inte skulle vara ett lämpligt val som jämförbart land bör därför avvisas.
(34)
De indonesiska exporterande tillverkarna samtyckte till att de uppgifter de lämnat inom ramen för den parallella undersökning som nämns i skäl 7 även användes i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 24 visade undersökningen att mononatriumglutamat som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indonesien har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna. På grundval av de tillgängliga uppgifterna var dessutom produktionsprocesserna i Kina liknande jämfört med den indonesiska marknaden. Slutligen var konkurrensen i Indonesien avsevärd, med flera inhemska tillverkare och import från tredjeländer, inklusive Kina. Dessutom visade undersökningen att den inhemska försäljningen i Indonesien skedde både till partistorlek och via detaljhandlare.
(35)
Det följer av ovanstående att båda länderna, Thailand och Indonesien, eventuellt var lämpliga som jämförbara länder. Eftersom de uppgifter som fanns tillgängliga från de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella undersökningen var mycket mer detaljerade än uppgifterna från den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Thailand, ansåg kommissionen emellertid att det var rimligare att välja Indonesien som lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
b) Normalvärde
(36)
De uppgifter som mottagits från de samarbetsvilliga tillverkarna i Indonesien användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina.
(37)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare i Indonesien var representativ under översynsperioden. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Det visade sig att den inhemska försäljningen i Indonesien var representativ för var och en av tillverkarna. Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden.
(38)
Eftersom man fann att den inhemska försäljningen skedde i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden.
c) Exportpris
(39)
Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(40)
Exportpriset fastställdes således på grundval av statistik från Eurostat, beräknat som ett vägt genomsnitt.
d) Jämförelse och justeringar
(41)
Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för skillnader i fråga om frakt- och transportkostnader, med hänsyn till det normalvärde för de indonesiska exporterande tillverkarna vilket hade fastställts i den parallella undersökning som avses i artikel 41 i förordningen om provisorisk tull.
(42)
Dessutom hävdade en berörd part att de kinesiska exporterande tillverkarna har jämförbara kostnadsfördelar gentemot de thailändska tillverkarna när det gäller produktionsprocessen (vertikal integration), utvecklingen av råvarupriser och energiförbrukningen. Detta argument var irrelevant eftersom Indonesien användes som jämförbart land. När det gäller Indonesien och enligt vad som anges i skäl 34 var produktionsprocesserna för mononatriumglutamat i Kina liknande jämfört med den indonesiska marknaden. Det bör dessutom noteras att alla tillverkare av mononatriumglutamat i världen använder liknande produktionsmetoder. Mononatriumglutamat tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass).
e) Dumpningsmarginal
(43)
En berörd part hävdade att exporten från Kina främst skedde i partistorlek, medan den inhemska försäljningen i Thailand främst sker till detaljhandeln. Därför hävdades att dumpningsmarginalen enbart borde beräknas på grundval av försäljningen i partistorlek. Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen fanns inga uppgifter tillgängliga om försäljningsförhållanden, handelsnivå eller förpackningsmetoder med avseende på den kinesiska exportförsäljningen.
(44)
Detta argument var dessutom irrelevant eftersom Indonesien användes som jämförbart land. Oavsett om detaljhandelsförsäljningen togs med eller inte ledde jämförelsen i samtliga fall ändå till betydande dumpningsmarginaler, vilket framgår av skäl 47.
(45)
Kommissionen beräknade dessutom dumpningsmarginalerna på grundval av det normalvärde som fastställts för det jämförbara landet. Jämförelsen ledde till betydande dumpningsmarginaler, vilket framgår av skäl 47.
(46)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen det vägda normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. Eftersom de kinesiska exportörerna inte var samarbetsvilliga var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. Jämförelsen grundades i stället på de statistiska uppgifter om exportpriset som anges i skälen 39 och 40.
(47)
På grundval av detta var den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns 25 % i samtliga fall.
3. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
a) Inledande anmärkning
(48)
Sedan det konstaterats att dumpning förekommit under översynsperioden, undersöktes sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Följande aspekter undersöktes: volymen och priserna för den dumpade importen från Kina, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller importen från Kina.
b) Volym och priser för den dumpade importen från Kina
(49)
Trots de gällande åtgärderna ökade importen från Kina med 65 % under skadeundersökningsperioden, med en motsvarande ökning av marknadsandelen på 68 %, som fastställs i skäl 81. Trots denna ökning i relativa tal förblev de kinesiska importvolymerna och marknadsandelen låg i absoluta tal under hela skadeundersökningsperioden.
(50)
Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. De genomsnittliga priserna på importen från Kina minskade kontinuerligt från BÅ2010/2011 fram till översynsperioden och minskade totalt med 20 % under skadeundersökningsperioden, vilket fastställs i skäl 84. Importpriserna befanns vara dumpade under översynsperioden. Det fastställdes också att de skulle underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med mer än 10 % vid en beräkning utan antidumpningstullar.
c) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina
(51)
Produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden. Eftersom dessa uppgifter inte fanns offentligt tillgängliga dubbelkontrollerade kommissionen uppgifterna mot andra offentligt tillgängliga källor, bland annat tidningsartiklar i den akt som de berörda parterna får ta del av. På denna grundval är Kina världens största tillverkare av mononatriumglutamat, med en årlig produktionskapacitet och en årsproduktion som ökade under skadeundersökningsperioden. År 2012 uppgick produktionskapaciteten för mononatriumglutamat till omkring 3,5-4 miljoner ton och produktionskapaciteten till omkring 2,5-3 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten under 2012 uppgick således till omkring 600 000-900 000 ton.
(52)
Enligt samma källa kommer produktionskapaciteten för och produktionen av mononatriumglutamat i Kina att öka ännu mer fram till 2017, eftersom efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina ökar.
(53)
År 2011 inledde den kinesiska regeringen via ministeriet för industri och informationsteknik ett allmänt politiskt initiativ för att avskaffa föråldrad och ineffektiv fabriksteknik, vilket berörde 19 nyckelindustrier i Kina, bland annat mononatriumglutamat. Resultatet har blivit en betydande minskning av antalet tillverkare av mononatriumglutamat i Kina. På denna grundval hävdade en av de berörda parterna att kapaciteten sannolikt inte hade ökat i Kina. Undersökningen på grundval av uppgifterna i ansökan och i tidningsartiklar har dock visat att de större företagen har ökat sin kapacitet. Till följd av detta ökade produktionskapaciteten för mononatriumglutamat i Kina generellt och argumentet från denna berörda part bör därför avvisas.
(54)
På grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden har lagret av mononatriumglutamat i Kina dessutom ökat konstant under de senaste åren och var mer än dubbelt så stort som unionens förbrukning under översynsperioden. En berörd part hävdade att eftersom uppgifterna om det påstådda överlagret inte fanns med i den akt som de berörda parterna får ta del av, skulle det inte vara möjligt för de berörda parterna att kontrollera dessa uppgifter och de borde därför inte beaktas. Man hävdade dessutom att det var osannolikt att det fanns överlager med tanke på de kinesiska myndigheternas kapacitetsminskningar. I detta avseende bör det noteras att den berörda parten inte lade fram någon bevisning för detta påstående. Såsom redan förklarats i skäl 27 samarbetade inte heller någon av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen. Därför användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I enlighet med artikel 19.3 i grundförordningen får kommissionen dessutom bortse från uppgifter som lämnats konfidentiellt om ingen meningsfull icke-konfidentiell sammanfattning lämnas, men detta innebär inte att uppgifter som lämnats konfidentiellt automatiskt avvisas. Trots att inte alla uppgifter i ansökan kunde dubbelkontrolleras, vilket även gällde de uppgifter som lämnats om de kinesiska lagren, ansågs uppgifterna i detta fall ändå vara rimliga och korrekta eftersom de låg i linje med de uppgifter som lämnats av sökanden och som kunde dubbelkontrolleras. Med tanke på att den totala produktionskapaciteten i Kina ökade, såsom anges i skäl 51, var överlagret inte heller den enda aspekt som låg till grund för slutsatsen att kinesiska exporterande tillverkare har avsevärd outnyttjad kapacitet. När det var möjligt dubbelkontrollerade kommissionen dessutom uppgifterna mot andra tillgängliga källor som tidningsartiklar, och använde endast uppgifter som konstaterats vara rimliga och tillräckligt tillförlitliga. Detta argument bör därför avvisas.
(55)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade samma berörda part att kommissionen inte hade baserat sina undersökningsresultat på fakta, enligt vad som föreskrivs i artikel 11.3 i WTO:s antidumpningsavtal (10), utan bara på antaganden. Parten upprepade sina påståenden beträffande den påstådda kapacitetsminskningen och den outnyttjade kapaciteten i Kina.
(56)
Som nämns i skäl 27 samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen och kommissionen var därför tvungen att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Som också beskrivs i skälen 29 och 51 var de uppgifter som användes främst de uppgifter som sökanden lämnade i sin begäran, vilka om möjligt vederbörligen kontrollerades mot varandra. Eftersom detta var de enda tillförlitliga uppgifter som var tillgängliga avvisades påståendet om att undersökningsresultaten bara grundades på antaganden.
(57)
De uppgifter som lämnades av den berörda parten beaktades även. I fråga om tillgänglig och outnyttjad kapacitet i Kina lämnade dock den berörda parten motstridiga uppgifter. I motsats till vad parten hävdade visade exempelvis den bevisning som åtföljde inlagorna en ökning av kapaciteten när det gäller mononatriumglutamat i Kina, snarare än en minskning. Detta överensstämmer med kommissionens undersökningsresultat i skäl 53. Partens påstående om att den sammanlagda kapaciteten i Kina sannolikt skulle minska avvisades därför.
(58)
Därför dras slutsatsen att kinesiska exporterande tillverkare har avsevärd outnyttjad kapacitet som sannolikt kan användas för betydande ytterligare export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas, vilket beskrivs närmare i skälen 61 och 62.
d) Unionsmarknadens attraktionskraft
(59)
Under skadeundersökningsperioden utgjorde unionsmarknaden till följd av de gällande åtgärderna endast en mindre del av den kinesiska exporten. En berörd part hävdade att unionen inte skulle vara en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare eftersom efterfrågan på mononatriumglutamat i Asien och andra tillväxtekonomier, däribland Kina, förväntas öka. Denna part hävdade dessutom att de kinesiska exporterande tillverkarna inte skulle ha några incitament att öka sin export till unionsmarknaden med tanke på att prisnivåerna från Kina till andra tredjeländer i genomsnitt skulle vara högre eller liknande de kinesiska exportpriserna till unionen.
(60)
Undersökningen visade visserligen att de kinesiska exportpriserna till tredjeländer i genomsnitt var något högre än exportpriserna till unionen, men detta kan mycket väl bero på att de kinesiska exporterande tillverkarna sänkte sina exportpriser till unionen till följd av de gällande antidumpningstullarna. Detta ger därför inte nödvändigtvis en indikation på den möjliga prisnivån om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Med tanke på nivån på de gällande antidumpningstullarna skulle de kinesiska exporterande tillverkarna tvärtom kunna höja sina exportpriser. Priserna skulle ändå ligga kvar på dumpade nivåer och underskrida unionsindustrins försäljningspriser.
(61)
Även om den inhemska förbrukningen i Kina och förbrukningen i övriga Asien och andra tillväxtekonomier förväntas öka, tyder överkapaciteten i produktionen i Kina på ett starkt incitament att finna alternativa marknader som kan ta emot denna överproduktion.
(62)
Kommissionen beaktade även det eventuella införandet av åtgärder mot kinesisk export av mononatriumglutamat till Förenta staterna till följd av en pågående parallell antidumpnings- och antisubventionsundersökning som de amerikanska myndigheterna genomför avseende Kina och samma produkt. De amerikanska myndigheterna införde faktiskt slutgiltiga antidumpningsåtgärder den 26 november 2014. Fyra kinesiska exporterande tillverkare belades med individuella tullsatser på 20,09 %, medan tullsatsen för alla övriga företag fastställdes till 39,03 %. Den kinesiska exportens tillträde till Förenta staternas marknad kommer därför sannolikt att begränsas och stora mängder kinesiskt mononatriumglutamat kan sannolikt komma att läggas om till unionsmarknaden, särskilt om unionsåtgärderna samtidigt upphör att gälla. I detta avseende bör det noteras att under 2013 exporterades omkring 26 600 ton mononatriumglutamat från Kina till Förenta staterna, vilket motsvarade en betydande del av unionens förbrukning under översynsperioden.
(63)
Unionsindustrins genomsnittliga priser och de indonesiska exporterande tillverkarnas genomsnittliga importpris till unionen enligt vad som fastställdes i den parallella undersökning som nämns i skälen 61 och 80 i förordningen om provisorisk tull var dessutom båda högre än de kinesiska genomsnittliga importpriserna till unionen utan antidumpningstullar och än de kinesiska genomsnittliga importpriserna till andra tredjeländer. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade grundades denna analys på tillgängliga uppgifter, dvs. den kinesiska exportdatabasen. De kinesiska exporterande tillverkarnas prisbeteende visade på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för kinesiska exportörer om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra, eftersom de faktiskt skulle kunna höja sina exportpriser till unionen.
(64)
Den ökande marknadsandelen för den kinesiska importen trots de gällande åtgärderna visade också att de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande var intresserade av unionsmarknaden. Unionsmarknaden för mononatriumglutamat är alltså fortsatt attraktiv för kinesisk export baserat på de observerade prisnivåerna. Intresset skulle sannolikt öka om åtgärden skulle upphävas.
(65)
Efter meddelandet av uppgifter upprepade den ovannämnda berörda parten sina påståenden beträffande den ökade inhemska efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina, de små volymerna av export från Kina till unionen, marknadsandelen och de högre priserna på kinesiskt mononatriumglutamat till andra tredjeländer jämfört med unionen. Parten hävdade att dessa aspekter inte hade beaktats i kommissionens analys.
(66)
Påståendet att utvecklingen av den kinesiska produktionskapaciteten och outnyttjade kapaciteten, den ökade inhemska efterfrågan på mononatriumglutamat i Kina, de små volymerna av export från Kina till unionen, marknadsandelen enligt beskrivningen i skäl 49 och de kinesiska prisnivåerna för unionen och för andra tredjeländer inte hade beaktats är för det första ogrundat. Dessa aspekter analyserades verkligen, vilket visas i skälen 49-64, och motsvarande slutsatser lämnades till de berörda parterna. För det andra lade den berörda parten inte fram någon ny bevisning till stöd för sina påståenden, utöver det som kommissionen hade konstaterat i samband med undersökningen.
(67)
Den berörda parten invände slutligen mot kommissionens bedömning i skäl 62 att den kinesiska exporten skulle kunna riktas om från Förenta staterna till unionen på grund av de antidumpningsåtgärder som de amerikanska myndigheterna infört beträffande export av mononatriumglutamat från Kina till Förenta staterna.
(68)
Som redan förklarats i skäl 62 noteras det dock att om åtgärderna i unionen skulle tillåtas att upphöra, är det sannolikt att den kinesiska exporten kommer att riktas om till unionsmarknaden med anledning av de antidumpningsåtgärder som införts beträffande export av kinesiskt mononatriumglutamat till Förenta staterna.
(69)
Partens påståenden i detta avseende måste därför avvisas.
4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(70)
Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med betydande dumpningsmarginaler. Med tanke på slutsatserna om den avsevärda outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina och sannolikheten för att exporten skulle läggas om till unionsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser drog kommissionen slutsatsen att sannolikheten för fortsatt dumpning är mycket hög om åtgärderna skulle upphävas.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(71)
Den likadana produkten tillverkades av en unionstillverkare under översynsperioden. Denne utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(72)
Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen i unionen
(73)
Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Kina och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella antidumpningsundersökning som nämns i skäl 7.
(74)
En berörd part hävdade att de relevanta KN-numren i Eurostat även omfattar andra produkter än den berörda produkten och att importvolymen från Kina därför kan inkludera glutaminsyra samt salter. Detta påstående avvisades eftersom importuppgifterna togs från Eurostat och Taric (Europeiska unionens integrerade tulltaxa) på nummernivå och därför endast omfattade den berörda produkten.
(75)
Samma berörda part hävdade att inte all mononatriumglutamat som produceras i Kina och exporteras till unionen har den renhetsgrad som krävs för livsmedelstillsatser i unionen och ifrågasatte om detta avspeglades på korrekt sätt i importvolymerna från Kina. Såsom fastställs i skäl 22 omfattas alla typer av mononatriumglutamat oavsett renhetsgrad av denna undersökning, och därför avvisades detta påstående.
(76)
På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukning i unionen (ton)
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Index (BÅ2010/BÅ2011 = 100)
100
87
93
98
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
(77)
Förbrukningen i unionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, och ökade en aning igen under BÅ2012/2013 och översynsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 berodde huvudsakligen på en minskning av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, till följd av minskad produktion under samma period (se skäl 100). Den totala exporten låg kvar på liknande nivåer under samma period. Den ökade förbrukningen under BÅ2012/2013 beror nästan uteslutande på en ökad total import, eftersom unionsindustrins försäljning i stort sett låg kvar på samma nivå. Slutligen ökade importvolymen avsevärt under översynsperioden, särskilt från Indonesien, medan unionsindustrins försäljning minskade igen (se skäl 88).
(78)
En berörd part hävdade att beskrivningen av utvecklingen av förbrukningen var ofullständig eftersom man inte hade beaktat att vietnamesisk import av mononatriumglutamat ersattes av indonesisk import och att användarna till följd av detta inte längre räknade med ytterligare prisökningar och därför minskade sina lager. Det stämmer visserligen att importen av mononatriumglutamat, även från Vietnam, minskade under skadeundersökningsperioden och att Indonesiens import ökade, men detta påverkar inte utvecklingen av unionens totala förbrukning i sig. Effekterna av eventuell utveckling i importflödena och eventuella reaktioner från ekonomiska aktörer, såsom användare, på denna utveckling påverkar inte heller utvecklingen av förbrukningen i sig. Påståendet avvisades därför.
2. Import från det berörda landet
a) Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet
(79)
Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella antidumpningsundersökning som nämns i skäl 7.
(80)
Importvolymen till unionen från det berörda land et och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Importvolym och marknadsandel
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Kina
Volym (ton)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Marknadsandel Index
100
57
136
168
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
(81)
Importvolymerna från Kina minskade från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012, men ökade avsevärt under BÅ2012/2013 och återigen under översynsperioden. Totalt ökade importvolymen från Kina med 65 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen visade en liknande tendens, eftersom den först minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 och därefter ökade avsevärt fram till översynsperioden. Totalt sett ökade marknadsandelen med 68 % under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning i relativa tal förblev både volymen och marknadsandelen för den kinesiska importen låg i absoluta tal under skadeundersökningsperioden.
b) Priser för import från det berörda landet och prisunderskridande
(82)
Importpriserna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.
(83)
Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina:
Tabell 3
Importpriser
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Kina
Genom-snittligt pris (euro/ton) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
De genomsnittliga importpriserna från Kina minskade kontinuerligt från BÅ2010/2011 och översynsperioden och totalt med 20 % under skadeundersökningsperioden.
(85)
Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra
-
det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionsindustrin krävde från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och
-
det exportpris som fastställts på grundval av den importstatistik som fanns tillgänglig för kommissionen, nämligen från Eurostat, beräknat som ett vägt genomsnitt, med lämpliga justeringar genom tillägg av tullar, antidumpningstullar och kostnader efter import.
(86)
Resultatet av jämförelsen visade att importen från Kina inte underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden. När effekten av antidumpningstullarna räknades bort nådde underskridandemarginalen dock en nivå på över 10 %.
3. Import från Indonesien
a) Volym och marknadsandel för importen från Indonesien
(87)
Kommissionen fastställde volymen för importen från Indonesien på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella undersökning som nämns i skäl 7.
(88)
Importvolymen till unionen från Indonesien och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:
Tabell 4
Importvolym och marknadsandel
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Indonesien
Volym (ton)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Marknadsandel Index
100
126
227
287
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
(89)
Importvolymerna från Indonesien nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. De ökade kontinuerligt och betydligt med 182 %, från 8 638 ton under BÅ2010/2011 till 24 385 ton under översynsperioden.
(90)
Den motsvarande marknadsandelen nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 187 %, trots den generella förbrukningsminskningen (- 2 %).
b) Priser för importen från Indonesien
(91)
Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkare som omfattades av den parallella pågående undersökning som nämns i skäl 7.
(92)
Det genomsnittliga importpriset till unionen från Indonesien utvecklades på följande sätt:
Tabell 5
Importpris
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Indonesien
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
(93)
Det genomsnittliga importpriset för mononatriumglutamat från Indonesien ökade en aning mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, innan det minskade under BÅ2012/2013 och sedan ännu mer under översynsperioden. De genomsnittliga importpriserna för mononatriumglutamat från Indonesien minskade totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden.
4. Import från andra tredjeländer utan antidumpningsåtgärder
(94)
Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:
Tabell 6
Import från övriga tredjeländer
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Brasilien
Volym (ton)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Marknadsandel Index
100
48
49
39
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Sydkorea
Volym (ton)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Marknadsandel Index
100
198
79
65
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volym (ton)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Marknadsandel Index
100
121
34
14
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Övriga tredjeländer
Volym (ton)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Marknadsandel Index
100
79
52
45
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Övriga tredjeländer totalt
Volym (ton)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Marknadsandel Index
100
110
45
29
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
(95)
Importvolymerna från övriga tredjeländer minskade totalt sett från 10 268 ton under BÅ2010/2011 till 2 894 ton under översynsperioden, vilket är en minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade med 71 % under samma period. Under översynsperioden utgjorde marknadsandelen för övriga tredjeländers import endast cirka en fjärdedel av nivån under BÅ2010/2011. Totalt sett ökade priserna för importen från tredjeländer med 10 % under skadeundersökningsperioden.
(96)
En berörd part hävdade att den totala importen, inklusive från Kina och Indonesien, har varit stabil under skadeundersökningsperioden.
(97)
Detta påstående stred mot den statistik som fanns tillgänglig och på vilken undersökningens resultat är grundade, se tabell 7. Faktum är att den totala importen till unionen ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.
(98)
Den totala importen, inklusive från Kina och Indonesien, utvecklades på följande sätt:
Tabell 7
Total import
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Total import
Volym (ton)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(99)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(100)
Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Produktionsvolym
Index
100
95
107
91
Produktionskapacitet
Index
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande
Index
100
95
107
91
Källa: Svar på frågeformuläret.
(101)
Produktionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 men ökade mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013, för att sedan nå de lägsta nivåerna under översynsperioden. Undersökningen visade att fluktuationerna huvudsakligen orsakades av de nedstängningar för underhåll som unionsindustrin genomförde var 15:e månad och av dåliga väderförhållanden under vintern 2010/2011, vilka avbröt tillförseln av en av de huvudsakliga råvarorna (ammoniak). Under översynsperioden förlängdes nedstängningen för underhåll i ett försök att minska det stora lagret. Totalt sett minskade produktionsvolymen med 9 % under skadeundersökningsperioden.
(102)
En part hävdade att produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet först minskade efter att ha ökat betydligt under perioden före skadeundersökningsperioden. På denna grundval hävdade parten att den minskande tendensen för dessa faktorer därför inte visar på skada. När kommissionen fastställde tendenser för de olika skadeindikatorerna grundande den sin bedömning på skadeundersökningsperioden, som fastställdes vid inledandet av undersökningen. Skadeundersökningsperioden består av översynsperioden och tre föregående budgetår, vilket motsvarar etablerad praxis. Det blotta faktum att vissa skadeindikatorer visar högre värden före skadeundersökningsperioden är inte ett tillräckligt starkt skäl för att frångå denna praxis. Därför kan endast tendenserna under skadeundersökningsperioden beaktas. Detta påstående avvisades därför.
(103)
Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden.
(104)
Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk först under BÅ2011/2012, ökade sedan under BÅ2012/2013 och minskade igen under översynsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandet med 9 % under skadeundersökningsperioden, i enlighet med minskningen av produktionsvolymen.
b) Försäljningsvolym och marknadsandel
(105)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Försäljningsvolym och marknadsandel
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Försäljningsvolym i unionen Index
100
84
85
83
Marknadsandel
Index
100
96
91
85
Källa: Eurostat och svar på frågeformulär/uppgifter som lämnats av de indonesiska exporterande tillverkarna.
(106)
Unionsindustrins försäljningsvolym för mononatriumglutamat minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade mest mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan den under de efterföljande åren förblev relativt stabil. Försäljningsvolymens minskning ledde, tillsammans med en samtidig minskning av förbrukningen och ökning av importen främst från Indonesien, till att unionsindustrins marknadsandel minskade med totalt sett cirka 15 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, vilket sammanfaller med en ökad marknadsandel för indonesisk och kinesisk import under samma period. Mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska stadigt, medan den indonesiska importvolymen och marknadsandelen ökade betydligt. Även den kinesiska importen och marknadsandelen ökade under skadeundersökningsperioden, men låg kvar på låga nivåer under denna period.
c) Tillväxt
(107)
Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 %, vilket motsvarar en marknadsandelsförlust på 15 %.
d) Sysselsättning och produktivitet
(108)
Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 10
Sysselsättning och produktivitet
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Antal anställda
Index
100
103
107
108
Produktivitet (enhet per anställd)
Index
100
92
100
85
Källa: Svar på frågeformulär.
(109)
Unionsindustrins sysselsättning ökade kontinuerligt och totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning berodde huvudsakligen på att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och på att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats.
(110)
Produktiviteten minskade på grund av en kombination av ökad sysselsättning och minskad produktion, vilket framgår av tabell 8.
6. Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(111)
Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina låg högt över miniminivån, medan importvolymen från Kina förblev låg under skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs kan de faktiska dumpningsmarginalerna komma att påverka unionsindustrin väsentligt med tanke på den ökade volymen och de sänkta priserna på import från Kina och den förväntade utvecklingen av den kinesiska importen, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. I antidumpningsundersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, som nämns i skäl 7, fastställdes samtidigt dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga exportörerna från Indonesien, vilka betydligt ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.
(112)
Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina, vilket nämns i skäl 124. Eftersom den dumpade importen från Indonesien ökade betydligt under skadeundersökningsperioden och befanns ha vållat unionsindustrin väsentlig skada (12), var det möjligt att dra slutsatsen att denna återhämtningsprocess hade vänt.
a) Priser och faktorer som påverkar priser
(113)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11
Genomsnittliga försäljningspriser
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)
Index
100
107
101
97
Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
Index
100
120
124
130
Källa: Svar på frågeformuläret.
(114)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 7 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men minskade sedan kontinuerligt fram till översynsperioden. Prisökningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 kan ses som en konsekvens av kostnadsökningen under samma period, även om kostnadsökningen var mer markant än prisökningen. Samtidigt ökade importen från Indonesien och utövade en betydande prispress på unionsindustrin. Som en följd av detta minskade unionsindustrins priser med 6 % mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013 och med ytterligare 4 % mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden.
(115)
Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden. Under BÅ2011/2012 började en kontinuerlig ökning, huvudsakligen på grund av att kostnaderna för råvaror och arbetskraft ökade. Denna kostnad kunde inte, i enlighet med vad som anges ovan, fångas upp med hjälp av en likvärdig prisökning på grund av prispressen från den dumpade importen från Indonesien.
(116)
En berörd part begärde att kommissionen skulle undersöka huruvida ett eventuellt införande av biprodukter i unionsindustrins tillverkningskostnader kan på konstlad väg ha ökat unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad. Undersökningen visade att biprodukterna hade fördelats korrekt och absolut inte förvrängde skadebilden. Detta påstående avvisades därför.
b) Arbetskraftskostnader
(117)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 12
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Genomsnittliga lönekostnader per anställd (euro)
Index
100
117
125
124
Källa: Svar på frågeformuläret.
(118)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 24 %. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att förbättra arbetstagarnas och personalens resultat, i syfte att optimera tillverkningsprocessen.
c) Lager
(119)
Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 13
Lager
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Utgående lager
Index
100
82
164
143
Utgående lager som andel av produktionen
Index
100
86
153
156
Källa: Svar på frågeformulär.
(120)
Totalt sett ökade det utgående lagret med 43 % under skadeundersökningsperioden. Från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från BÅ2011/2012 till BÅ2012/2013 ökade lagren på grund av en ökning av produktionen medan unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden förblev nästan stabil. Från BÅ2012/2013 till översynsperioden minskade det utgående lagret igen, huvudsakligen på grund av ett beslut om att minska produktionen i ett försök att minska de höga lagernivåerna.
(121)
Utgående lager som andel av produktionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men fördubblades nästan mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013. De ökade ytterligare mellan BÅ2012/2013 och översynsperioden. Totalt sett ökade de med 56 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under BÅ2012/2013 och under översynsperioden måste ses mot bakgrund av ökande volymer av dumpad import från Indonesien, medan unionsförsäljningen låg kvar på en nästan stabil nivå under samma period.
d) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(122)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 14
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
Översynsperiod
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
Index
100
30
- 31
- 80
Kassaflöde (euro)
Index
100
39
- 48
- 19
Investeringar (euro)
Index
100
182
143
197
Räntabilitet
Index
100
14
- 61
- 110
Källa: Svar på frågeformuläret.
(123)
Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade lönsamheten avsevärt, men förblev positiv. Från och med BÅ2012/2013 blev lönsamheten negativ. Den minskade ytterligare under översynsperioden. Totalt sett minskade lönsamheten med 180 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling berodde huvudsakligen på prispressen från den indonesiska import som kom in i unionen till dumpade priser och som gjorde det omöjligt för unionsindustrin att sätta priser i enlighet med kostnadsökningen. Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig minskning under skadeundersökningsperioden med negativa resultat från och med BÅ2012/2013. Denna tendens förstärktes under översynsperioden. Totalt sett minskade nettokassaflödet med 119 % under skadeundersökningsperioden.
(124)
Investeringarna ökade med 97 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll och för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Trots att unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från tidigare dumpning av kinesiska exporterande tillverkare före skadeundersökningsperioden började läget att förbättras och industrin var lönsam i början av skadeundersökningsperioden fram till BÅ2011/2012. Under dessa omständigheter gjordes ett antal investeringar som inte längre kunde skjutas upp, vilket förklarar den betydande ökningen av investeringsnivåerna under BÅ2011/2012 och de efterföljande åren.
(125)
Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med BÅ2012/2013, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 210 % under skadeundersökningsperioden.
(126)
Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt.
e) Slutsats beträffande skada
(127)
Nästan samtliga huvudsakliga skadeindikatorer påvisade negativa tendenser. Produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskade med cirka 9 % och försäljningsvolymen med 17 % under skadeundersökningsperioden. I ett försök att motverka förlusterna avseende försäljningsvolym och marknadsandel minskade unionsindustrins genomsnittliga priser med 3 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som tillverkningskostnaderna ökade med mer än 30 %. Som en följd av detta minskade lönsamheten, som var positiv i början av skadeundersökningsperioden, och blev negativ under BÅ2012/2013 samt fortsatte att minska under översynsperioden. Liknande negativa tendenser kunde observeras för nettokassaflöde och för räntabilitet.
(128)
Sysselsättningen ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under skadeundersökningsperioden kan förklaras av att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och av att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. Även för investeringar var tendensen positiv. Investeringarna var dock huvudsakligen kopplade till förebyggande åtgärder och säkerhetskrav och inte till någon kapacitetsökning. Dessa positiva tendenser uteslöt därför inte att skada förelåg.
(129)
En berörd part hävdade att en negativ tendens för endast några av skadeindikatorerna inte är ett tillräckligt skäl för att dra slutsatsen att väsentlig skada föreligger. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen måste inte alla skadeindikatorer visa en negativ tendens. Unionsindustrins situation ska i stället analyseras genom en bedömning av utvecklingen av samtliga skadeindikatorer som en helhet. I detta fall visade nästan alla skadeindikatorer en negativ tendens, även huvudsakliga indikatorer som försäljnings- och produktionsvolym, marknadsandel, genomsnittliga försäljningspriser och lönsamhet.
(130)
Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER
1. Inledande anmärkning
(131)
Såsom framgår av skälen 99-130 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden förekom kinesisk import endast i begränsade kvantiteter på unionsmarknaden, samtidigt som den indonesiska importvolymen och marknadsandelen nästan tredubblades under samma period. I den parallella undersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, som nämns i skäl 7, drogs slutsatsen att importen från Indonesien var dumpad och vållade unionsindustrin väsentlig skada, medan importen från Kina med tanke på de låga volymerna och prisnivåerna inte bidrog till denna skada (13). Såsom anges i skälen 48 och 70 har undersökningen samtidigt visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.
2. Den prognostiserade importvolymen från Kina och prisernas inverkan om åtgärderna skulle upphävas
(132)
För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om de gällande åtgärderna tillåts upphöra analyserade kommissionen den kinesiska exportens eventuella inverkan på unionsmarknaden och på unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(133)
Analysen inriktades på de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och de kinesiska tillverkarnas prisbeteende i unionen. Dessutom beaktades de antidumpningsåtgärder som införts på import av mononatriumglutamat från Indonesien.
(134)
Såsom fastställs i skäl 51 uppskattades den totala outnyttjade kapaciteten för mononatriumglutamat i Kina uppgå till omkring 600 000-900 000 ton 2012. Denna siffra var långt större än unionens totala förbrukning av mononatriumglutamat under samma period.
(135)
Om åtgärderna skulle upphävas kan man, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 59-64, rimligen förvänta sig att åtminstone en del av denna outnyttjade kapacitet med all sannolikhet kommer att läggas om till unionsmarknaden.
(136)
Såsom nämns i skäl 50 skulle de kinesiska importpriserna utan antidumpningstullar underskrida unionens försäljningspriser med mer än 10 % i genomsnitt. De skulle också vara lägre än de indonesiska importpriserna. På denna grundval drogs slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt kommer att öka prispressen på unionsmarknaden, och därmed förvärra den skada som unionsindustrin lidit. I detta avseende är det viktigt att erinra om att den parallella antidumpningsundersökningen visade att importen från Indonesien medförde en prispress på unionsmarknaden, så att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med de ökande kostnaderna utan tvärtom blev tvungen att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden.
(137)
Såsom beskrivs i skäl 60 kan de kinesiska importpriserna höjas om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Med hänsyn till de avsevärda prisunderskridandemarginaler som fastställdes när antidumpningstullarna drogs av har de kinesiska exportörerna, även om de kinesiska importpriserna faktiskt höjs, dock fortfarande en marginal som gör att de kan hålla sina priser under unionsindustrins prisnivåer, vilket sannolikt kommer att leda till att de vinner fler marknadsandelar på unionsmarknaden. Om detta inträffar skulle unionsindustrins försäljning och försäljningspriser omedelbart minska.
(138)
Med tanke på den parallella undersökningen beträffande Indonesien och de motsvarande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från detta land förväntas unionsindustrin kunna återhämta sig från den väsentliga skada den har lidit. Denna återhämtningsprocess skulle kunna äventyras om importen från Kina skulle återupptas i avsevärda mängder och till dumpade priser till följd av att åtgärderna tillåts upphöra.
3. Synpunkter som lämnats efter meddelandet av uppgifter
(139)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att fortsatta åtgärder inte skulle förbättra unionstillverkarnas situation, eftersom deras försämrade situation främst skulle orsakas av andra faktorer än importen av mononatriumglutamat från Kina. Parten hävdade att dessa faktorer i synnerhet skulle vara effekterna av unionsindustrins investeringspolitik på dess lönsamhet, ökningen av arbetskraftskostnaderna och den påstådda ineffektiva resursanvändningen. Det hävdades att effekterna av dessa faktorer inte i tillräcklig utsträckning hade beaktats i bedömningen av unionsindustrins situation som helhet.
(140)
Det bör noteras att den berörda parten i fråga inte lämnade några nya uppgifter eller bevis till stöd för dessa påståenden.
(141)
När det gäller unionsindustrins investeringar förklarade denna part inte i vilken utsträckning dessa investeringar skulle ha kunnat inverka på unionsindustrins lönsamhet. Som beskrivs i skäl 124 grundades unionsindustrins investeringar på rimliga affärsbeslut som inte kan anses vara oskäliga. Investeringskostnaderna skrivs dessutom av över tiden och hade i sig ingen inverkan av betydelse på unionsindustrins lönsamhet.
(142)
När det gäller ökningen av arbetskraftskostnaderna kan exakta uppgifter inte lämnas ut på grund av sekretess, men undersökningen visade dock att inverkan av denna ökning på de totala produktionskostnaderna var obetydlig.
(143)
När det gäller den ineffektiva resursanvändningen lämnade parten inga närmare uppgifter om den påstådda ineffektivitetens art, och av undersökningen framgick ingen potentiell ineffektivitet hos unionsindustrin.
(144)
På dessa grunder avvisades dessa påståenden.
4. Slutsats
(145)
Mot bakgrund av undersökningsresultaten, nämligen om outnyttjad kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och de förväntade prisnivåerna på kinesisk import, dras slutsatsen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att skadan återkommer, vilket ytterligare skulle förvärra den skadevållande situationen för unionsindustrin till följd av den sannolika ökningen av kinesisk import till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser.
G. UNIONENS INTRESSE
(146)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.
(147)
Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.
(148)
På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.
1. Unionsindustrins intresse
(149)
Det framkom av undersökningen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden. Såsom nämns i skäl 131 vållades den väsentliga skadan av dumpad import från Indonesien. Undersökningen visade också att det var sannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma om åtgärderna mot kinesisk import skulle tillåtas upphöra. Det är sannolikt att unionsindustrins förväntade återhämtning från den skada den lidit på grund av importen från Indonesien till följd av de antidumpningsåtgärder som införts mot detta land kan äventyras om den kinesiska importen av mononatriumglutamat skulle återupptas på unionsmarknaden till dumpade priser.
(150)
Om åtgärderna behålls förväntas unionsindustrin kunna dra full fördel av effekterna av de åtgärder som införts inom ramen för den parallella undersökningen beträffande import av mononatriumglutamat från Indonesien, dvs. den kommer att återhämta sig från den väsentliga skada den lidit. Den skulle också kunna förbättra lönsamheten.
(151)
Slutsatsen blev därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.
2. Importörernas och handlarnas intresse
(152)
Fjorton företag trädde fram efter det att tillkännagivandet om inledande offentliggjorts. Inget av dessa företag importerade dock mononatriumglutamat från Kina till unionen under översynsperioden.
(153)
En handlare i unionen som var involverad i återförsäljning av mononatriumglutamat inom och utanför unionen gav sig till känna under undersökningen som användare. Denna handlare köpte främst mononatriumglutamat från unionsindustrin, men även från importörer. Handlaren köpte inte mononatriumglutamat med ursprung i Kina, men däremot från Indonesien och andra tredjeländer. Handlarens verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var marginell i förhållande till den totala verksamheten. På dessa grunder ansågs att de gällande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Kina inte hade någon väsentlig negativ inverkan på denna handlares situation.
3. Användarnas intresse
(154)
Användarna är huvudsakligen verksamma inom livsmedels- och dryckessektorn och använder mononatriumglutamat vid tillverkning av kryddblandningar, soppor och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även för vissa andra saker än livsmedel, exempelvis för tillverkning av rengöringsmedel.
(155)
Trettiotre företag trädde fram och mottog ett frågeformulär. Fem företag samarbetade under undersökningen genom att lämna in svar på frågeformuläret. Fyra av dem verkade inom livsmedels- och dryckessektorn, och en verkade inom en annan sektor. Två av de samarbetande företagen kontrollerades på plats, ett som verkade inom livsmedels- och dryckessektorn och ett som tillverkade rengöringsmedel.
a) Livsmedels- och dryckessektorn
(156)
Undersökningen visade att mononatriumglutamat i genomsnitt utgjorde cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållande mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetande företag som tillhandahöll de uppgifter som erfordrades.
(157)
Av de fyra samarbetsvilliga användarna importerade endast en mononatriumglutamat från Kina. Detta samarbetsvilliga företag köpte mononatriumglutamat från unionsindustrin och importerade cirka 40 % av sina totala inköp av mononatriumglutamat från Kina. Verksamheten med anknytning till produkter innehållande mononatriumglutamat utgjorde omkring en tredjedel av företagets totala verksamhet. Under översynsperioden visade sig detta företag vara lönsamt.
(158)
De övriga tre företagen importerade inte mononatriumglutamat från Kina under översynsperioden. Av dessa företag hade två en relativt oviktig verksamhet med anknytning till produkter innehållande mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten. Dessutom var dessa två företag, enligt de uppgifter som lämnades in, lönsamma under översynsperioden. När det gällde det tredje företaget, vars verksamhet med anknytning till produkter innehållandes mononatriumglutamat visserligen utgjorde omkring en tredjedel av den totala verksamheten, befanns det vara lönsamt under översynsperioden.
b) Andra sektorer än livsmedelssektorn
(159)
Ett av de samarbetsvilliga företagen använde mononatriumglutamat för att tillverka rengöringsmedel. Mononatriumglutamat utgjorde mellan 15 och 20 % av tillverkningskostnaden för dessa produkter. Under översynsperioden köpte företaget främst mononatriumglutamat från unionsindustrin. Det importerade även mononatriumglutamat från tredjeländer, men inte från Kina. Endast en mindre del av företagets verksamhet ägnades åt produkter innehållande mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten, som dessutom visade sig ha positiva vinstmarginaler på [5-10 %] under undersökningsperioden.
(160)
Denna berörda part påstod att mononatriumglutamat, med hänsyn till EU:s regelverk som förbjuder användning av fosfater och andra fosforföreningar (14), troligtvis kommer att användas i ökade mängder för att ersätta fosfater och andra fosforföreningar vid tillverkning av rengöringsmedel. Därför förväntas efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen öka väsentligt och eventuella antidumpningstullar på import av mononatriumglutamat skulle ha en negativ inverkan på denna nya marknads utveckling. Parten hävdade i synnerhet att nivån på antidumpningsåtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Kina skulle leda till att kinesisk import inte kunde komma in på unionsmarknaden och att det därför skulle uppstå en risk för försörjningsbrist i unionen. Företaget hävdade dessutom att det även skulle råda brist på alternativa försörjningskällor på grund av de gällande åtgärderna mot import av mononatriumglutamat från Indonesien.
(161)
Denna användare hävdade dessutom att unionsindustrin skulle gynnas av den förväntade ökningen i förbrukningen av mononatriumglutamat och även öka sin försäljningsvolym på unionsmarknaden. Samtidigt hävdade användaren att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig kapacitet för att tillgodose den ökade efterfrågan på unionsmarknaden.
(162)
I detta skede är det emellertid svårt att förutsäga hur den nya rättsliga ramen kommer att påverka unionsmarknaden och huruvida eller i vilken utsträckning den kommer att öka tillverkningen av mononatriumglutamatbaserade rengöringsmedel och således påverka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. Den berörda parten lade inte heller fram någon bevisning för att styrka i vilken utsträckning en antidumpningstull skulle kunna ha en negativ inverkan. I detta avseende konstateras att målet med antidumpningstullen är att återskapa lika villkor på unionsmarknaden. Inom ramen för undersökningen upptäcktes även ett antal alternativa försörjningskällor, såsom Brasilien, Vietnam och Sydkorea.
(163)
Efter meddelandet av uppgifter upprepade samma berörda part sitt påstående om att efterfrågan på mononatriumglutamat skulle öka betydligt i unionen på grund av förbudet mot fosfater och att unionsindustrin inte skulle kunna tillgodose den ökade efterfrågan i unionen. Den berörda parten lade dock inte fram några nya uppgifter eller bevis för att styrka argumentet, och påståendet avvisades därför.
(164)
När det gäller alternativa försörjningskällor var marknadsandelen av import från andra tredjeländer betydande under BÅ2010/2011 och minskade endast på grund av den illojalt prissatta importen från Indonesien. Det förväntas att införandet av tullar mot import av mononatriumglutamat från Indonesien i den parallella undersökningen kommer att ge andra tredjeländer möjlighet att återvinna förlorade marknadsandelar i unionen. Om åtgärderna beträffande Kina skulle upphävas skulle den förväntade effekten av antidumpningstullarna mot Indonesien äventyras eftersom import från Kina sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden i avsevärt ökade mängder till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden (vilket fastställs i skälen 149-151).
(165)
Efter meddelandet av uppgifter upprepade den ovannämnda berörda parten att det inte fanns några verkliga alternativa försörjningskällor, eftersom tillverkarna på marknaderna i andra tredjeländer tillhörde samma grupp som unionsindustrin.
(166)
Som nämnts i skälen 94 och 95 finns det alternativa försörjningskällor för mononatriumglutamat i flera tredjeländer, t.ex. Brasilien, Sydkorea och Vietnam. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Kina eller Indonesien bara till en fjärdedel av dess marknadsandel under BÅ2010/2011. Om åtgärderna beträffande import från Kina skulle fortsätta att tillämpas finns det inga skäl till att importen från andra tredjeländer inte kunde täcka åtminstone en del av användarnas behov av mononatriumglutamat, med en motsvarande marknadsandel som sjunker till eller under nivån för BÅ2010/2011. Enligt de uppgifter som var tillgängliga för parterna i den icke-konfidentiella dokumentationen utgörs dessa alternativa källor dessutom av företag/grupper av företag som är fristående från Ajinomoto-gruppen eller tillhör denna grupp. Även om dessa alternativa källor tillhörde Ajinomoto-gruppen finns det i alla händelser inget som tyder på att de inte skulle leverera till unionsmarknaden på rättvisa villkor. Argumentet bör därför avvisas.
(167)
Samma part hävdade också att unionsindustrin har en dominerande ställning och att det skulle råda brist på konkurrens på unionsmarknaden. Man hävdade att unionsindustrins ställning på unionsmarknaden skulle förstärkas ännu mer om åtgärderna mot kinesiskt mononatriumglutamat behålls.
(168)
Undersökningen visade tydligt att unionsindustrin inte kunde upprätthålla sin försäljningsvolym i unionen, eftersom den förlorade marknadsandelar, särskilt till indonesisk import. Vidare kunde inte unionsindustrin höja sina prisnivåer i linje med de ökande råvarukostnaderna, på grund av den prispress som den dumpade importen från Indonesien medförde, och led betydande förluster under översynsperioden. Kommissionen noterade även att det finns konkurrens från import med ursprung i ett antal tredjeländer som har fritt tillträde till unionsmarknaden. På dessa grunder fanns det inte tillräcklig bevisning för någon påstådd dominerande ställning för unionsindustrin, utan argumentet fick avvisas.
(169)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade den berörda parten i fråga att det inte låg i unionens intresse att användare i unionen skulle vara tvungna att förlita sig på unionsindustrin och att det bör finnas tillräckliga alternativa försörjningskällor. Till stöd för detta påstående noterade den berörda parten att den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 i huvudsak berodde på minskningen av unionsindustrins produktionsvolym.
(170)
Som nämnts i skäl 100 minskade produktionen med 5 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan förbrukningen minskade med 13 % under samma tid (se skälen 76 och 78). Under BÅ2011/2012 var kapacitetsutnyttjandet 5 % lägre än under BÅ2010/2011, vilket innebar att det fanns reservkapacitet under BÅ2011/2012. Unionsindustrins produktion kan därför inte anses vara en faktor som påverkat minskningen av förbrukningen under BÅ2011/2012. I enlighet med skäl 166 finns det i alla händelser alternativa försörjningskällor i andra tredjeländer. Argumentet bör därför avvisas.
(171)
På denna grundval, och särskilt med tanke på att åtgärderna mot Kina inte förefaller ha haft någon betydande negativ inverkan på de samarbetsvilliga användarna, drog kommissionen slutsatsen att dessa aktörers ekonomiska situation sannolikt inte skulle påverkas i någon större utsträckning om åtgärderna behålls.
4. Leverantörernas intresse
(172)
Fyra unionsleverantörer av råvaror trädde fram och svarade på frågeformuläret. Deras försäljning av råvaror till unionsindustrin utgjorde endast en liten del av deras totala omsättning. Två av leverantörerna bestred denna slutsats och hävdade att unionsindustrins försvinnande skulle inverka betydligt på deras affärsverksamhet. Dessa leverantörer hävdade att ett eventuellt upphörande av unionens produktion av mononatriumglutamat skulle inverka negativt på deras totala verksamhet eftersom sockerfabrikerna inte kan undvika att producera en viss volym av sockerlösning och sockermelass, som har unionsindustrin som sin största köpare. Om socker i dessa former förblir osålt skulle detta påverka den berörda fabrikens övergripande effektivitet.
(173)
Dessa argument styrktes emellertid inte med någon bevisning och avvisades därför.
5. Övriga argument
(174)
En berörd part hävdade att effekterna av de gällande åtgärderna mot Kina borde bedömas tillsammans med effekterna av de åtgärder som införts mot import av mononatriumglutamat från Indonesien.
(175)
Effekten av båda åtgärderna på användarna analyserades mot bakgrund av tillgängligheten av alternativa försörjningskällor. Analysen visade att ett antal tredjeländer i själva verket har kapacitet att exportera mononatriumglutamat till unionen. Dessa tredjeländer fanns också på unionsmarknaden innan volymerna av den indonesiska dumpade importen till unionen ökade.
6. Slutsats om unionens intresse
(176)
På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen det inte finns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(177)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades vederbörligen där det var motiverat.
(178)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av mononatriumglutamat med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 1187/2008 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(179)
Ett företag får begära att individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det därefter ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om företagets namnändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(180)
Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av mononatriumglutamat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och tillverkas av de nedan angivna företagen:
Företag
Antidumpningstull (i %)
Taric-tilläggsnummer
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alla övriga företag
39,7
A999
3. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.