PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 897/2014
av den 18 augusti 2014
om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av sådana program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (1), särskilt artikel 12,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder (2), särskilt artikel 6.2, och
av följande skäl:
(1)
Ett av områdena i förordning (EU) nr 232/2014 avser samarbete mellan en eller flera medlemsstater i Europeiska unionen, å ena sidan, och en eller flera partnerländer enligt definitionen i bilaga I och/eller Ryssland, å andra sidan, längs deras gemensamma del av unionens yttre gräns i syfte att stärka det gränsöverskridande samarbetet.
(2)
I förordning (EU) nr 236/2014 fastställs regler för genomförandet av stöd som är gemensamma för alla instrument för finansiering av yttre åtgärder.
(3)
I förordning (EU) nr 232/2014 anges att det att det bör antas genomförandebestämmelser med särskilda bestämmelser för genomförandet av program för gränsöverskridande samarbete. Det rör sig bl.a. om bestämmelser för samfinansieringsgrad och metoder för samfinansieringen; innehåll, utarbetande, ändring och avslutande av gemensamma operativa program; roll och funktion hos programstrukturerna, inbegripet deras ställning, effektiv identifiering av dessa, deras redovisningsskyldighet och ansvar, en beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen, samt villkoren för den tekniska och ekonomiska förvaltningen av unionens stöd; återkravsförfaranden i samtliga deltagande länder; övervakning och utvärdering insatser för att öka synligheten och informationsverksamhet samt delad och indirekt förvaltning.
(4)
Det programplaneringsdokument som avses i artikel 9.1 i förordning (EU) nr 232/2014 fastställer de strategiska målen för det gränsöverskridande samarbetet jämte de tematiska målen och de förväntade vägledande indikativa resultaten av detta samarbete samt innehåller en förteckning över de gemensamma operativa program som ska inrättas.
(5)
Det gränsöverskridande samarbetet genomförs genom fleråriga gemensamma operativa program som avser samarbete rörande en gräns eller en grupp av gränser och som omfattar fleråriga prioriteringar som är inriktade på en sammanhängande uppsättning tematiska mål och som får genomföras med unionens stöd.
(6)
Det måste utarbetas genomförandebestämmelser som anger närmare bestämmelser för genomförandet av sådana program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för förordning (EU) nr 232/2014, samtidigt som man måste se till att de deltagande länderna ges ett viss mått av flexibilitet när det gäller de närmare bestämmelserna för hur varje enskilt program ska organiseras och genomföras beroende på programmets särskilda karaktär. På grundval av denna princip och i enlighet med denna förordning ska de deltagande länderna gemensamt lägga fram förslag till kommissionen till gemensamma operativa program för antagande i enlighet med artikel 10.4 i förordning (EU) nr 232/2014.
(7)
Eftersom det är meningen att alla deltagande länder ska delta i programmens beslutsstrukturer, samtidigt som genomförandeuppgifterna vanligtvis anförtros en förvaltningsmyndighet belägen i en medlemsstat, behövs det bestämmelser för den organisatoriska struktur som reglerar förvaltningsmyndighetens uppgifter och uppdelningen av uppgifter mellan och inom varje enhet som ingår i programstrukturerna.
(8)
På grundval av erfarenheterna från programperioden 2007-2013 kommer kommissionen inte att automatiskt ha det slutliga ansvaret för återkrav i partnerländerna. Därför fastställs nya bestämmelser i genomförandebestämmelserna som ger ett ökat ansvar för de deltagande länderna när det gäller förvaltning, kontroll och revision. På grundval av dessa bestämmelser fastställs därefter egna förvaltnings- och kontrollsystem för programmen. Partnerländerna måste hjälpa förvaltningsmyndigheterna med genomförandet av programmen genom att inrätta nationella myndigheter, kontrollkontaktpunkter och revisorsgrupper.
(9)
I enlighet med artikel 10.8 i förordning (EU) nr 232/2014 bör om nödvändigt avtal ingås mellan de deltagande länderna och förvaltningsmyndigheten i syfte att fastställa bestämmelser som inte ingår i de finansieringsöverenskommelser som ingåtts med partnerländerna eller Ryssland.
(10)
På grundval av erfarenheterna från programperioden 2007-2013 kommer det inte längre att vara obligatoriskt att använda de förfaranden och regler för beviljande av bidrag som utvecklats av kommissionen för yttre åtgärder. Det bör i stället vara tillåtet att för programmen använda förfaranden som utvecklats av de deltagande länderna, under förutsättning att vissa krav som fastställs i denna förordning är uppfyllda.
(11)
I enlighet med artikel 7.7 i förordning (EU) nr 232/2014 kan finansiering inom ramen för denna förordning sammanföras med finansiering enligt andra relevanta unionsförordningar. På detta sätt kan medel överföras från förordning (EU) nr 232/2014 till program som finansieras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 (3). Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 231/2014 (4) innehåller en likadan regel som gör det möjligt att föra över medel från förordning (EU) nr 232/2014 för att täcka de kostnader som de som mottar stöd enligt den sistnämnda förordningen har för sitt deltagande i sådana program för gränsöverskridande samarbete som omfattas av den här förordningen. Dessa nya regler kommer att förenkla förvaltningsförfarandena för dessa länders deltagande i programmen.
(12)
Eftersom programmen vanligtvis genomförs genom delad förvaltning bör förvaltnings- och kontrollsystemen vara förenliga med unionens bestämmelser, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (5) och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (6), samt med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (7). Kommissionen bör säkerställa att unionens medel används enligt gällande bestämmelser under programmens genomförande.
(13)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 232/2014.
(14)
För att programplaneringen och genomförandet av programmen ska kunna göras i god tid bör denna förordning träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
DEL ETT
SYFTE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte
I denna förordning fastställs närmare bestämmelser för genomförandet av program för gränsöverskridande samarbete i enlighet med artikel 12 förordning (EU) nr 232/2014 och artikel 6.2 förordning (EU) nr 236/2014.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
a) program : ett gemensamt operativt program i enlighet med artikel 10 förordning (EU) nr 232/2014.
b) deltagande länder : alla medlemsstater, partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet och varje EES-land som deltar i ett program.
c) programplaneringsdokument : det dokument som avses i artikel 9.1 förordning (EU) nr 232/2014 och som fastställer de strategiska målen, förteckningen över programmen, det vägledande fleråriga anslagen och de geografiska kriterierna för stödberättigande.
d) programområde : kärnregioner och angränsande regioner samt betydande sociala, ekonomiska eller kulturella centrum och territoriella enheter i enlighet med artikel 8.3 och 8.4 i förordning (EU) nr 232/2014.
e) kärnregioner : de territoriella enheter som avses i artikel 8.1 förordning (EU) nr 232/2014 och de gränsområden i geografiska enheter i instrumentet för föranslutningsstöd och i länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilka anges i programplaneringsdokumentet.
f) angränsande regioner : de territoriella enheter som avses i artikel 8.2 förordning (EU) nr 232/2014 och de som gränsar till kärnregioner i geografiska enheter i instrumentet för föranslutningsstöd och i länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
g) den gemensamma övervakningskommittén : den gemensamma kommitté som ansvarar för övervakning och genomförande av ett program.
h) förvaltningsmyndighet : myndighet eller organ som utses av de deltagande länderna för att förvalta programmet.
i) nationell myndighet : den enhet som utsetts av varje deltagande land och som har det yttersta ansvaret för att bistå förvaltningsmyndigheten i genomförandet av programmet inom berört lands egna territorium.
j) det gemensamma tekniska sekretariatet : det organ som inrättats av de deltagande länderna för att bistå programorganen.
k) finansieringsinstrument : unionsåtgärder i form av kompletterande ekonomiskt stöd från budgeten för att uppnå ett eller flera specifika politiska mål för unionen. Dessa instrument får utformas som kapitalinvesteringar, lån eller garantier eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller andra riskdelningsinstrument, och kan vid behov kombineras med bidrag.
l) partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet : de länder och territorier som anges i bilaga I till förordning (EU) nr 232/2014, Ryssland och stödmottagare som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 231/2014, i de fall det rör sig om samfinansiering inom ramen för denna sistnämnda förordning.
m) oriktigheter : en överträdelse av en finansieringsöverenskommelse, ett kontrakt eller tillämplig lagstiftning som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör som medverkar till genomförandet av ett program och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för unionens budget genom att budgeten belastas med en felaktig utgift.
n) unionens bidrag : den del av de stödberättigande utgifterna för ett program eller projekt som finansieras av unionen.
o) kontrakt : varje upphandlings- eller bidragskontrakt som ingåtts inom ramen för ett program.
p) stora infrastrukturprojekt : projekt som omfattar flera olika arbeten, verksamheter eller tjänster avsedda att tillsammans fullgöra en odelbar uppgift av specifik natur och som har tydligt fastställda mål av gemensamt intresse med sikte på att genomföra investeringar med gränsöverskridande verkningar och fördelar, varav minst 2,5 miljoner euro av projektbudgeten anslagits till förvärv av infrastruktur.
q) förmedlande organ : ett offentligt eller privat organ som en förvaltningsmyndighet ansvarar för eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning med avseende på insatser som genomförs av stödmottagare.
r) uppdragstagare : en fysisk eller juridisk person med vilken ett upphandlingskontrakt har ingåtts.
s) stödmottagare : en fysisk eller juridisk person med vilken ett bidragskontrakt har ingåtts.
t) räkenskapsår : perioden 1 juli-30 juni, utom för det första räkenskapsåret, som omfattar perioden från den första dagen då utgifterna är stödberättigande till och med den 30 juni 2015; det sista räkenskapsåret omfattar perioden 1 juli 2023-30 september 2024; i fråga om indirekt förvaltning internationell genom en internationell organisation i den mening som avses i artikel 80, ska räkenskapsåret sammanfalla med budgetåret.
u) budgetår : perioden 1 januari-31 december.
DEL TVÅ
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
AVDELNING I
ALLMÄN RAM FÖR GENOMFÖRANDET
KAPITEL 1
Program
Artikel 3
Utarbetande
Alla program ska utarbetas genom gemensam överenskommelse mellan alla deltagande länder i enlighet med förordning (EU) nr 232/2014, programplaneringsdokumentet och denna förordning.
Artikel 4
Innehåll
Alla program ska innehålla bland annat följande uppgifter:
1.
Inledning: en kort beskrivning av de olika faserna i programmets utarbetande, bl.a. information om de samråd och åtgärder som genomförts för att få de deltagande länderna och andra aktörer delaktiga i utarbetandet av programmet.
2.
Beskrivning av programområdet:
a)
Kärnregioner: en förteckning över stödberättigande territoriella enheter, vilka anges i programplaneringsdokumentet, och i förekommande fall alla utsträckningar som gjorts i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 232/2014 och i överensstämmelse med de krav som anges i programplaneringsdokumentet.
b)
Angränsande regioner, i förekommande fall: en förteckning över angränsande regioner, med en motivering till deras upptagande i förteckningen i förhållande till villkoren i programplaneringsdokumentet och de villkoren för deras deltagande i programmet som beslutats av de deltagande länderna.
c)
Betydande sociala, ekonomiska eller kulturella centrum som avses i artikel 8.3 i förordning (EU) nr 232/2014, i förekommande fall: en förteckning över centrum per prioritering, med en motivering till deras upptagande i förteckningen i förhållande till villkoren i programplaneringsdokumentet och de villkoren för deras deltagande i programmet som beslutats av de deltagande länderna
d)
En karta över programområdet, där namnet på varje territoriell enhet anges och det i förekommande fall görs åtskillnad på de territoriella enheter som avses i a, b och c.
e)
Förutom beskrivningen av programområdet, ska det även i förekommande fall anges i programmet om det är meningen att artikel 10.5 i förordning (EU) nr 232/2014 ska användas enligt de villkor som anges i programplaneringsdokumentet.
3.
Programstrategi:
a)
En beskrivning av programstrategin, bl.a. valda tematiska mål och därmed sammanhängande prioriteringar i enlighet med bestämmelserna i programplaneringsdokumentet.
b)
En motivering till den valda strategi som bygger på följande:
-
En analys av programområdets den sociala, ekonomiska och miljömässiga situation när det gäller starka och svaga punkter och av de behov på medellång sikt som kan identifieras tack vare denna analys.
-
En beskrivning av de lärdomar som kunnat dras av tidigare gränsöverskridande program.
-
Information från ett samråd med en vidare krets av aktörer rörande överensstämmelsen med andra unionsfinansierade program i de berörda länderna och regionerna samt en analys av förenligheten med strategier och politik på nationell och regional nivå.
-
En riskanalys och riskreduceringsåtgärder.
c)
En beskrivning av objektivt verifierbara indikatorer, särskilt
-
de förväntade resultatet för varje prioritering och resultatindikatorerna för att mäta detta, med ett referensvärde och ett målvärde,
-
outputindikatorerna för varje prioritering, bl.a. det kvantifierade målvärdet, som förväntas bidra till resultatet.
d)
En beskrivning av sätt att integrera följande övergripande frågor, i förekommande fall: demokrati och mänskliga rättigheter, miljöhållbarhet, jämställdhet och hiv/aids.
4.
Strukturer och utseende av behöriga myndigheter och förvaltningsorgan:
a)
Den gemensamma övervakningskommitténs sammansättning och arbetsuppgifter.
b)
Förvaltningsmyndigheten och förfarandet för att utse denna.
c)
De nationella myndighetera i alla deltagande länder, särskilt den myndighet i varje deltagande land som avses i artiklarna 20 och 31 och, i förekommande fall, stödstrukturer andra än de som avses i e och f.
d)
Förfarandet för inrättande av det gemensamma tekniska sekretariatet samt av antenner och uppgifter om så är nödvändigt.
e)
Revisionsmyndigheten och medlemmarna i revisorsgruppen.
f)
Det eller de organ som utsetts till kontrollkontaktpunkter i alla deltagande länder och dess eller deras uppgifter i enlighet med artikel 32.
5.
Programmets genomförande:
a)
En sammanfattande beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen i enlighet med artikel 30.
b)
En tidsram för genomförandet av programmet.
c)
En beskrivning av förfarandena för att välja ut projekt i enlighet med artikel 30.
d)
En beskrivning, per prioritering, av vilken typ av stöd som avses i enlighet med artikel 38, inbegripet en förteckning över projekt som ska väljas ut inom ramen för ett förfarande för direktupphandling alternativt bidrag från finansieringsinstrument. Denna beskrivning ska även innehålla en vägledande tidsplan för urval av de projekt som ska finansieras i enlighet med artikel 41.
e)
En beskrivning av den planerade användningen av tekniskt bistånd och tillämpliga förfaranden för tilldelning av kontrakt.
f)
En beskrivning av övervaknings- och utvärderingssystemen jämte en vägledande övervaknings- och utvärderingsplan för programmets hela löptid.
g)
Kommunikationsstrategin för hela programperioden och en vägledande informations- och kommunikationsplan för det första året.
h)
Information om uppfyllandet av de lagstadgade kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (8).
i)
En vägledande finansieringsplan med två tabeller (utan uppdelning per deltagande land):
-
en tabell som specificerar de årliga preliminära anslag för åtaganden och betalningar som planeras för unionens stöd när det gäller varje tematiskt mål och det tekniska biståndet; anslagen för det första året ska omfatta kostnader för förberedande åtgärder i enlighet med artikel 16,
-
en tabell som specificerar den preliminära storleken på anslagen för unionens stöd och för samfinansieringen för hela programperioden när det gäller varje tematiskt mål och det tekniska stödet.
j)
De regler avseende utgifters stödberättigande som anges i artiklarna 48 och 49.
k)
Ansvarsfördelningen mellan de deltagande länderna, i enlighet med artikel 74.
l)
Reglerna för överföring, användning och övervakning av samfinansiering.
m)
En beskrivning av de it-system som används för rapportering och utbyte av datoriserade uppgifter mellan förvaltningsmyndigheten och kommissionen.
n)
De språk som ska användas i samband med programmet i enlighet med artikel 7.
Artikel 5
Antagande
1. Inom ett år från den dag då programplaneringsdokumentet har godkänts ska de deltagande länderna gemensamt lägga fram ett förslag till kommissionen till ett program som innehåller de uppgifter som anges i artikel 4. De deltagande länderna ska skriftligen bekräfta sitt samtycke till programmets innehåll innan detta överlämnas till kommissionen.
2. Kommissionen ska kontrollera att programmet innehåller alla de uppgifter som avses i artikel 4. Kommissionen ska bedöma om programmet överensstämmer med förordning (EU) nr 232/2014, programplaneringsdokumentet, denna förordning och all annan relevant unionslagstiftning. Denna bedömning ska bl.a. täcka
a)
analysens kvalitet samt dess överensstämmelse med de föreslagna prioriteringarna och med andra program som finansieras av unionen,
b)
finansieringsplanens riktighet,
c)
överensstämmelsen med direktiv 2001/42/EG.
3. Kommissionen kan lämna eventuella synpunkter och begära nödvändiga revideringar inom tre månader efter det att programmet lämnats in. De deltagande länderna ska ha lämnat all nödvändig information inom två månader efter det att kommissionen kommit med sin begäran. Kommissionen ska godkänna programmet inom sex månader efter inlämnandedagen, under förutsättning att vederbörlig hänsyn tagits till alla kommissionens synpunkter. Kommissionen får förlänga dessa tidsfrister beroende på vilken typ av revidering det rör sig om.
4. Varje program ska antas genom ett kommissionsbeslut som gäller för hela programmets löptid i enlighet med artikel 10.4 förordning (EU) nr 232/2014.
Artikel 6
Anpassningar och revideringar
1. Sådana anpassningar av programmet som inte i väsentlig grad påverkar programmets karaktär och mål ska anses vara icke väsentliga. Det rör sig särskilt om följande:
a)
Kumulativa ändringar upp till 20 % av de ursprungligen anslagna unionsmedlen för varje tematiskt mål eller det tematiska biståndet eller ändringar i enlighet med punkt 2 som avser överföringar mellan tematiska mål eller från det tekniska biståndet till tematiska mål.
b)
Kumulativa ändringar upp till 20 % av de ursprungligen anslagna unionsmedlen för varje tematiskt mål eller ändringar i enlighet med punkt 2 som avser överföringar tematiska mål till det tekniska biståndet.
Sådana ändringar av programmets finansieringsplan som avses i a kan företas direkt av förvaltningsmyndigheten, efter godkännande av den gemensamma övervakningskommittén. Förvaltningsmyndigheten ska underrätta kommissionen om alla sådana ändringar, senast i nästa årsrapport, och förse kommissionen med alla nödvändiga kompletterande uppgifter.
Vid sådana ändringar av programmets finansieringsplan som avses i a ska förvaltningsmyndigheten först inhämta den gemensamma övervakningskommitténs och kommissionens godkännande.
2. På motiverad begäran från den gemensamma övervakningskommittén eller på kommissionens initiativ, efter samråd med den gemensamma övervakningskommittén, kan ett program revideras till följd av något av följande:
a)
En översyn av programplaneringsdokumentet.
b)
Betydande sociala och ekonomiska förändringar av programområdet.
c)
Genomförandeproblem.
d)
Ändringar av finansieringsplanen utöver den flexibilitet som anges i punkt 1 eller sådana ändringar som i väsentlig grad påverkar programmets karaktär och mål.
e)
Revisioner, övervakning och utvärderingar.
3. En begäran om ändring av ett program ska vara vederbörligen motiverad och visa vilken effekt ändringen av programmet förväntas få.
4. Kommissionen ska bedöma de uppgifter som lämnats in i enlighet med punkterna 2 och 3. Om kommissionen har synpunkter ska förvaltningsmyndigheten förse kommissionen med alla nödvändiga kompletterande uppgifter. Kommissionen ska godkänna begäran om revidering inom fem månader efter det att den inlämnats, under förutsättning att vederbörlig hänsyn tagits till alla kommissionens synpunkter.
5. Revideringar av ett program som görs i enlighet med punkt 2 eller artikel 66.5 ska antas genom ett beslut av kommissionen och kan medföra att det krävs en ändring av de finansieringsöverenskommelser som avses i artiklarna 8 och 9.
Artikel 7
Språkbestämmelser
1. Varje program ska använda ett eller flera av unionens officiella språk som arbetsspråk. Dessutom kan de deltagande länderna även besluta att använda andra språk, som inte är officiella språk i unionen, som arbetsspråk. Valet av arbetsspråk ska beskrivas i programmet i enlighet med artikel 4.
2. Med hänsyn till att det rör sig om program mellan flera parter får stödmottagarna för projekten lämna in alla dokument om sina projekt till förvaltningsmyndigheten på sitt eget språk under förutsättning att denna möjlighet uttryckligen anges i programmet och att den gemensamma övervakningskommittén, genom förvaltningsmyndigheten, sörjer för att alla nödvändiga resurser för tolkning och översättning ställs till förfogande.
3. Tolknings- och översättningskostnaderna för alla språk som valts för programmet ska tas antingen från budgeten för tekniskt bistånd på programnivå eller från budgeten för varje enskilt projekt på projektnivå.
KAPITEL 2
Finansieringsöverenskommelser
Artikel 8
Finansieringsöverenskommelser med partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet
1. Kommissionen ska ingå finansieringsöverenskommelser med vart och ett av partnerländerna i det gränsöverskridande samarbetet. Finansieringsöverenskommelserna får även undertecknas av de andra deltagande länderna, av förvaltningsmyndigheten eller av det land som är värdland för förvaltningsmyndigheten.
2. Finansieringsöverenskommelserna ska ingås senast i slutet av det år som följer på det år då kommissionen fattade sitt beslut om att anta programmet. I det fall ett program omfattar fler än ett partnerland måste emellertid minst en finansieringsöverenskommelse ha undertecknats av samtliga parter före det datumet. De andra partnerländerna i det gränsöverskridande samarbetet får underteckna sina respektive finansieringsöverenskommelser senare. I avvaktan på att en finansieringsöverenskommelse träder i kraft får den externa komponenten i programmet med det berörda partnerlandet inte inledas. Om ett program samfinansieras enligt förordning (EU) nr 231/2014, och det finns flera partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet ska minst en finansieringsöverenskommelse med ett deltagande partnerlans som ingår i förteckningen i bilaga I till förordning (EU) nr 232/2014 eller Ryssland ha undertecknats av alla parter senast i slutet av det år som följer på det år då kommissionen fattade sitt beslut om att anta programmet.
Artikel 9
Finansieringsöverenskommelser med samfinansierande partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet
1. I det fall ett partnerlands samfinansiering överförs till förvaltningsmyndigheten måste den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 8 även undertecknas av de andra deltagande medlemsstaterna och partnerländerna i det gränsöverskridande samarbetet samt av förvaltningsmyndigheten eller det land som är värdland för förvaltningsmyndigheten.
2. Denna finansieringsöverenskommelse ska innehålla bestämmelser om partnerlandets samfinansiering, bl.a. följande:
a)
Belopp.
b)
Avsedd användning och användningsvillkor, inbegripet villkor för ansökan.
c)
Betalningsbestämmelser.
d)
Ekonomisk förvaltning.
e)
Redovisning.
f)
Rapporteringskrav
g)
Kontroller.
h)
Oriktigheter och återkrav.
KAPITEL 3
Andra överenskommelser eller samförståndsavtal
Artikel 10
Innehåll
Förvaltningsmyndigheten får ingå samförståndsavtal eller andra överenskommelser med de deltagande länderna som anger bestämmelser för ett program, särskilt vad gäller nationell samfinansiering, specifikt finansiellt ansvar, revisioner och återkrav.
Innehållet i dessa samförståndsavtal eller andra överenskommelser ska vara förenligt med bestämmelserna i denna förordning och i finansieringsöverenskommelsen/finansieringsöverenskommelserna.
KAPITEL 4
Genomförande
Artikel 11
Genomförandemetoder
Programmen ska normalt sett genomföras genom delad förvaltning med medlemsstaterna enligt artikel 59 förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. De deltagande länderna får föreslå att genomförandet ska ske genom indirekt förvaltning av partnerland i det gränsöverskridande samarbetet eller en internationell organisation i enlighet med artikel 60 förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
Program som genomförs genom indirekt förvaltning omfattas av de bestämmelser som anges i del tre i den här förordningen.
AVDELNING II
SAMFINANSIERING
Artikel 12
Samfinansieringsgrad
1. Samfinansieringen ska motsvara minst 10 % av unionens bidrag.
2. Samfinansieringen ska om möjligt fördelas jämt under programmets löptid, så att minimimålet på 10 % uppnås vid programmets slut.
3. Stöd som beviljas inom ramen för programmet ska vara förenligt med tillämpliga unionsregler för statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 13
Samfinansieringskällor
1. Samfinansieringen ska komma från andra källor än unionen.
2. De deltagande länderna har rätt att för varje program själva bestämma vilken källa samfinansieringen ska tas från, hur stor den ska vara och hur dess fördelning ska se ut.
3. Om ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet förbinder sig att överföra sin samfinansiering till förvaltningsmyndigheten ska villkoren för tillhandahållandet, användandet och övervakningen av samfinansieringen fastställas i den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 9 och, om så är relevant, i de överenskommelser som avses i artikel 10.
4. I alla övriga fall får villkoren för samfinansiering fastställas i de överenskommelser som avses i artikel 10.
Artikel 14
Bidrag in natura
1. Alla icke-finansiella resurser som tillhandahålls gratis av en tredje part ska anses vara ett bidrag in natura på program- eller projektnivå. Kostnaderna för personal som avdelats till ett projekt eller program ska inte anses vara ett bidrag in natura utan kan när de betalas av stödmottagare eller deltagarländer anses ingå som en del av den minimisamfinansiering på 10 % som det hänvisas till i artikel 12.
2. Bidrag in natura utgör inte bidragsberättigande kostnader och får inte anses ingå som en del av den minimisamfinansiering på 10 % som det hänvisas till i artikel 12.
AVDELNING III
GENOMFÖRANDEPERIOD
Artikel 15
Genomförandeperiod
Ett programs genomförandeperiod ska starta tidigast den dag kommissionen antar programmet och avslutas senast den 31 december 2024.
Artikel 16
Programmets inledningsfas
1. Vid delad förvaltning ska programmet inledas i de deltagande medlemsstaterna så snart de mottagit den underrättelse som avses i artikel 25.4, i vilken kommissionen meddelar att den inte avser att begära de handlingar som det hänvisas till i den artikeln eller att den inte har några synpunkter. De deltagande länderna kan dock inleda de förberedande åtgärder som krävs för att inrätta förvaltnings- och kontrollsystemen innan dess. De därmed sammanhängande kostnaderna ska vara bidragsberättigande i enlighet med artikel 36.
2. Vid indirekt förvaltning i enlighet med artiklarna 80 och 82 ska programmet inledas i de deltagande medlemsstaterna efter ikraftträdandet av den överenskommelse genom vilken budgetgenomförande anförtros en internationell organisation eller ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet.
3. Dessutom kan följande ytterligare förberedande åtgärder vidtas inför inledandet av programmet:
a)
Inrättandet av förvaltningsmyndigheten och, i förekommande fall, det gemensamma tekniska sekretariatet.
b)
De första sammanträdena i den gemensamma övervakningskommittén, med bl.a. företrädare för de partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet som ännu inte undertecknat någon finansieringsöverenskommelse eller vars finansieringsöverenskommelse ännu inte trätt i kraft.
c)
Förberedande och inledande av förfarandena för val av projekt eller tilldelning av kontrakt med en klausul som avbrytande om finansieringsöverenskommelsen inte träder i kraft.
4. I avvaktan på att de respektive finansieringsöverenskommelserna träder i kraft kan endast sådana förberedande åtgärder som avses i punkterna 1 och 3 inledas med berört partnerland i det gränsöverskridande samarbetet.
Artikel 17
Avbrytande av programmet
1. I det fall inget av partnerländerna i det gränsöverskridande samarbetet har undertecknat relevant finansieringsöverenskommelse till den dag som avses i artikel 8.2 ska programmet avbrytas.
De årliga delbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden som redan anslagits ska fortsätta att vara tillgängliga under sin normala livslängd, men får endast användas för sådan verksamhet som uteslutande äger rum i de berörda medlemsstaterna och under förutsättning att kontraktet ingåtts innan kommissionen beslutade avbryta programmet. Förvaltningsmyndigheten ska inom tre månader från kontraktets avslutande överlämna slutrapporten till kommissionen som ska följa förfarandet i punkterna 2 och 3.
2. Om programmet inte kan genomföras på grund av problem i relationerna mellan de deltagande länderna och i andra välmotiverade fall får kommissionen besluta att avbryta programmet före genomförandeperiodens utgång, på begäran av den gemensamma övervakningskommittén eller på eget initiativ efter samråd med den gemensamma övervakningskommittén.
3. Om programmet avbryts ska förvaltningsmyndigheten överlämna slutrapporten inom sex månader från kommissionens beslut. Efter avräkning av tidigare förhandsfinansiering ska kommissionen göra slutbetalningen eller, i förekommande fall, utfärda ett betalningskrav. Dessutom ska kommissionen dra tillbaka kvarstående åtaganden.
Alternativt kan det beslutas om en minskning av anslaget till programmet i enlighet med artikel 6.2 c.
4. I de fall som avses i punkterna 1 och 2 gäller att stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden som motsvarar årliga delbetalningar som ännu inte har tagits i anspråk eller årliga delbetalningar för vilka åtaganden gjorts och som dragits tillbaka helt eller delvis under samma budgetår utan att omfördelas till ett annat program inom samma kategori av program för externt samarbete ska fördelas till de interna gränsöverskridande samarbetsprogrammen i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 1299/2013.
Stöd från förordning (EU) nr 232/2014 som motsvarar årliga delbetalningar för vilka det ännu inte gjorts några åtaganden eller årliga delbetalningar för vilka åtaganden gjorts och som dragits tillbaka helt eller delvis under samma budgetår ska användas till att finansiera andra program eller projekt som är stödberättigande enligt förordning (EU) nr 232/2014.
Artikel 18
Projekt
1. Vad gäller kontrakt för stora infrastrukturprojekt som valts ut inom ramen för ett förfarande för direktupphandling ska dessa undertecknas och bidraget till finansieringsinstrumenten tillhandahållas före den 30 juni 2019.
2. Alla andra kontrakt ska undertecknas före den 31 december 2021.
3. All projektverksamhet som finansieras genom programmet ska vara avslutad senast den 31 december 2022.
Artikel 19
Avslutande av programmet
1. Under perioden 1 januari 2023-30 september 2024 får endast sådan verksamhet som har samband med programmets avslutande genomföras.
2. Ett program ska anses vara avslutat när följande villkor är uppfyllda:
a)
Alla kontrakt som ingåtts inom ramen för programmet har avslutats.
b)
Slutlig betalning eller slutlig reglering av återkrav har gjorts.
c)
Återstående anslag har dragits tillbaka av kommissionen.
3. Avslutandet av programmet ska inte påverka kommissionens rätt att vid behov senare göra finansiella korrigeringar beträffande förvaltningsmyndigheten eller mottagarna om det vid kontroller eller revisioner som görs efter dagen för avslutandet visar sig att slutbeloppet för programmet eller projekten måste ändras.
AVDELNING IV
PROGRAMSTRUKTURER
Artikel 20
Utseende av myndigheter och förvaltningsorgan
1. De deltagande länderna ska till förvaltningsmyndighet utse en myndighet eller ett organ på nationell, regional eller lokal nivå eller ett privaträttsligt organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. Denna förvaltningsmyndighet kan väljas för mer än ett program.
2. De deltagande länderna ska till enda revisionsmyndighet utse en myndighet eller ett organ på nationell, regional eller lokal nivå, som är funktionellt oberoende av förvaltningsmyndigheten. Revisionsmyndigheten ska vara belägen i den medlemsstat som är värdland för förvaltningsmyndigheten. Denna revisionsmyndighet kan utses för mer än ett program.
3. En eller flera förmedlande organ kan utses till att utföra vissa av förvaltnings- myndighetens uppgifter under överinseende av denna. De relevanta arrangemangen mellan förvaltningsmyndigheten och de förmedlande organen ska dokumenteras formellt i skrift. Det förmedlande organet ska lämna garantier för sin solvens och sin kompetens inom det berörda området samt för sin administrativa och ekonomiska förvaltningskapacitet.
4. De deltagande länderna ska i förvaltnings- och kontrollsystemen och, i förekommande fall, i de finansieringsöverenskommelser som avses i artiklarna 8 och 9 och/eller de överenskommelser som avses i artikel 10 fastställa de regler som gäller för deras förbindelser med förvaltningsmyndigheten och revisionsmyndigheten, förbindelserna mellan dessa myndigheter och förbindelserna mellan dessa myndigheter och kommissionen.
5. Den medlemsstat i vilken förvaltningsmyndigheten är belägen får på eget initiativ utse ett samordnande organ som ska ha till uppgift att ha kontakt med kommissionen och att hålla denna underrättad, samordna övriga relevanta utsedda organs verksamheter och främja en harmoniserad tillämpning av tillämplig rätt.
6. Varje deltagande land ska utse
a)
en nationell myndighet som ska hjälpa förvaltningsmyndigheten att förvalta programmet i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning,
b)
en kontaktpunkt som ska bistå förvaltningsmyndigheten i dess arbete med att kontrollera att de skyldigheter som följer av programmet iakttas,
c)
en företrädare till den revisorsgrupp som avses i artikel 28.2,
d)
företrädare till den gemensamma övervakningskommitté som avses i artikel 21.
KAPITEL 1
Gemensam övervakningskommitté
Artikel 21
Gemensam övervakningskommitté
De deltagande länderna ska inrätta en gemensam övervakningskommitté inom tre månader efter det att kommissionen antagit programmet.
Artikel 22
Gemensamma övervakningskommitténs sammansättning
1. Den gemensamma övervakningskommittén ska bestå av minst en företrädare för varje deltagande land. Dessa företrädare ska utses i egenskap av företrädare för sina länder och inte i personlig egenskap. Den gemensamma övervakningskommittén får utse observatörer, vilka dock måste vara andra personer än företrädarna.
2. De deltagande länderna ska närhelst så är möjligt och lämpligt se till att alla berörda aktörer deltar på lämpligt sätt, särskilt lokala intressenter som t.ex. det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter, i syfte att garantera att dessa aktörer verkligen deltar i genomförandet av programmet.
3. Kommissionen ska delta i den gemensamma övervakningskommitténs arbete som observatör. Den ska bjudas in till varje sammanträde i den gemensamma övervakningskommittén samtidigt med företrädare för de deltagande länderna. Kommissionen får inför varje sammanträde i den gemensamma övervakningskommittén avgöra om den ska delta eller inte, eller om den bara ska delta i en del av sammanträdet.
4. Den gemensamma övervakningskommitténs ordförande ska vara en av dess ledamöter, en företrädare för förvaltningskommittén eller någon annan person enligt vad som anges i dess arbetsordning.
5. En företrädare för förvaltningsmyndigheten, det gemensamma tekniska sekretariatet eller det förmedlande organ som avses i artikel 20.3 ska utses till sekreterare i den gemensamma övervakningskommittén.
Artikel 23
Funktionssätt
1. Den gemensamma övervakningskommittén ska utarbeta och anta sin egen arbetsordning genom enhälligt beslut.
2. Den gemensamma övervakningskommittén ska fatta beslut i samförstånd. Den får emellertid låta vissa beslut gå till omröstning, särskilt sådana beslut som rör det slutliga urvalet av projekt och de bidragsbelopp som anslås till dessa i enlighet med sin arbetsordning.
3. Varje deltagande land har samma rösträtt oavsett hur många företrädare det har utsett.
4. Sekreteraren, kommissionen och alla andra observatörer saknar rösträtt.
5. Ordföranden för den gemensamma övervakningskommittén ska leda diskussionerna. Ordföranden ska ha rösträtt i sin roll som företrädare för en deltagande stat.
6. Den gemensamma övervakningskommittén ska sammanträda minst en gång per år. Den ska sammankallas av ordföranden på begäran av förvaltningsmyndigheten eller på motiverad begäran av ett deltagande land eller kommissionen. Den får också fatta beslut genom skriftligt förfarande på initiativ av ordföranden, förvaltningsmyndigheten eller ett deltagande land i enlighet med sin arbetsordning.
7. Ett protokoll ska upprättas efter varje sammanträde i den gemensamma övervakningskommittén och undertecknas av ordföranden och sekreteraren. De deltagande ländernas företrädare, kommissionen och alla andra observatör ska få en kopia av detta protokoll.
Artikel 24
Gemensamma övervakningskommitténs uppgifter
1. Den gemensamma övervakningskommittén ska följa genomförandet av programmet och vilka framsteg som gjorts för att uppnå programmets prioriteringar med hjälp av objektivt verifierbara indikatorer och de därmed sammanhängande målvärden som anges i programmet. Den gemensamma övervakningskommittén ska undersöka alla frågor rörande programmets resultat.
2. Den gemensamma övervakningskommittén får utfärda rekommendationer till förvaltningsmyndigheten om genomförandet och utvärderingen av programmet. Den ska övervaka de åtgärder som vidtas till följd av rekommendationerna.
3. Den gemensamma övervakningskommittén ska bland annat
a)
godkänna förvaltningsmyndighetens arbetsprogram och finansieringsplan, inklusive den planerade användningen av det tekniska stödet,
b)
övervaka förvaltningsmyndighetens genomförande av arbetsprogrammet och finansieringsplanen,
c)
godkänna kriterierna för urval av de projekt som ska finansieras genom programmet,
d)
ansvara för utvärderingen och urvalsförfarandet för projekt som finansieras genom programmet,
e)
godkänna eventuella förslag om ändring av programmet,
f)
granska alla rapporter från den gemensamma förvaltningsmyndigheten och, i förekommande fall, vidta lämpliga åtgärder,
g)
granska tvistiga fall som påtalas av förvaltningsmyndigheten,
h)
granska och godkänna den årliga rapport som avses i artikel 77,
i)
granska och godkänna den årliga övervaknings- och utvärderingsplan som avses i artikel 78,
j)
granska och godkänna den årliga informations- och kommunikationsplan som avses i artikel 79.
4. Utan hinder av punkt 3 d får den gemensamma övervakningskommittén inrätta en projekturvalskommitté som står under dess ansvar.
KAPITEL 2
Förvaltningsmyndighet
Artikel 25
Utseende
1. Den förvaltningsmyndighet som har valts ut av de länder som deltar i programmet ska genomgå ett utseendeförfarande i den medlemsstat där den är belägen genom beslut på lämplig nivå.
2. Utseendeförfarandet ska grundas på en rapport och ett yttrande från ett oberoende revisionsorgan som ska bedöma om förvaltnings- och kontrollsystemen, bl.a. det förmedlande organets roll i dessa, överensstämmer med utseendekriterierna i bilaga I till denna förordning. Revisionsorganet ska i förekommande fall ta hänsyn till om programmets förvaltnings- och kontrollsystem liknar dem som tillämpades under föregående programperiod, samt till alla relevanta uppgifter som styrker att de fungerar effektivt.
Det oberoende revisionsorganet ska vara revisionsmyndigheten, eller något annat offentlig- eller privaträttsligt organ med erforderlig revisionskapacitet, som är funktionellt oberoende av förvaltningsmyndigheten. Det ska utföra sitt arbete i enlighet med internationellt vedertagna revisionsnormer.
3. Medlemsstaten ska överlämna det formella beslut som avses i punkt 1 till kommissionen så snart som möjligt efter det att programmet antagits av kommissionen.
4. Inom två månader efter mottagandet av det formella beslut som avses i punkt 1 får kommissionen begära att få rapporten och yttrandet från det oberoende revisionsorganet samt beskrivningen av förvaltnings- och kontrollsystemen, särskilt av de delar som rör urval av projekt. Om kommissionen inte avser att begära dessa handlingar ska den underrätta medlemsstaten om detta snarast möjligt. Om kommissionen begär dessa handlingar kan den lämna synpunkter på dessa inom två månader efter mottagande och handlingarna ska i så fall ses över för att ta hänsyn till dessa synpunkter. Om kommissionen inte har några inledande eller ytterligare synpunkter ska den underrätta medlemsstaten om detta snarast möjligt.
5. Om befintliga revisions- och kontrollresultat visar att den utsedda myndigheten inte längre uppfyller de kriterier som avses i punkt 2 ska medlemsstaten, på lämplig nivå, med hänsyn till hur allvarligt problemet fastställa nödvändiga korrigerande åtgärder och en prövotid under vilken dessa åtgärder ska vidtas.
Om den utsedda myndigheten inte lyckas genomföra de nödvändiga korrigerande åtgärderna inom den prövotid som fastställts av medlemsstaten, ska medlemsstaten, på lämplig nivå, avsluta dess utnämning.
Medlemsstaten ska utan dröjsmål anmäla till kommissionen
-
att en utsedd myndighet har satts på prövotid och tillhandahålla information om de korrigerande åtgärderna och prövotiden, eller,
-
efter genomförandet av de korrigerande åtgärderna, att prövotiden är slut, eller,
-
att en myndighet inte längre är utsedd.
Underrättelsen om att ett utnämnt organ sätts på prövotid av medlemsstaten ska, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 61, inte avbryta behandlingen av ansökningar om utbetalning.
När en förvaltningsmyndighets utnämning avslutas ska de deltagande länderna utse en ny sådan myndighet eller ett nytt sådant organ som avses i artikel 20.1 för att ta över förvaltningsmyndighetens uppgifter. Detta organ eller denna myndighet ska genomgå det utseendeförfarande som avses i punkt 2 och kommissionen ska underrättas om detta i enlighet med punkt 4. Denna ändring kräver en översyn av programmet i enlighet med artikel 6.
Artikel 26
Förvaltningsmyndighetens uppgifter
1. Förvaltningsmyndigheten ska ansvara för att förvalta programmet i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och för att se till att gemensamma övervakningskommitténs beslut är förenliga med tillämplig lagstiftning och andra bestämmelser.
2. Vad gäller programförvaltningen ska den förvaltande myndigheten ha följande uppgifter:
a)
Stödja arbetet i den gemensamma övervakningskommittén och förse den med de uppgifter den behöver för att utföra sitt arbete, särskilt uppgifter om de framsteg som gjorts med att uppnå programmets förväntade resultat och mål.
b)
Utarbeta och, efter godkännande av den gemensamma övervakningskommittén, översända den årliga rapporten och slutrapporten till kommissionen.
c)
Utbyta sådan information med förmedlande organ, det gemensamma tekniska sekretariatet, revisionsmyndigheten och stödmottagare som är relevant för att dessa ska kunna fullgöra sina uppgifter eller för projektets genomförande.
d)
Inrätta och driva ett datoriserat system för registrering och lagring av de uppgifter som krävs för övervakningen, utvärderingen, den ekonomiska förvaltningen, kontrollen och revisionen av varje projekt, vilket i tillämpliga fall även omfattar uppgifter om enskilda deltagare i ett projekt. Systemet ska även registrera och lagra tekniska och ekonomiska rapporter för varje projekt. Det ska tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter för att upprätta ansökningar om utbetalning och årsräkenskaper, inbegripet registreringar av de belopp som kan återkrävas, belopp som återkrävts och belopp som minskats sedan bidraget till ett projekt eller program helt eller delvis har dragits tillbaka.
e)
I tillämpliga fall genomföra miljökonsekvensbedömningar på programnivå.
f)
Genomföra informations- och kommunikationsplanerna i enlighet med artikel 79.
g)
Genomföra övervaknings- och utvärderingsplaner i enlighet med artikel 78.
3. När det gäller urvalet och förvaltningen av projekt ska förvaltningsmyndigheten
a)
utarbeta och genomföra urvalsförfarandena,
b)
förvalta projekturvalsförfarandena,
c)
förse den samordnande stödmottagaren med ett dokument som anger stödvillkoren för varje projekt, bl.a. finansieringsplan och tidsramar för genomförandet,
d)
underteckna kontrakt med stödmottagare,
e)
förvalta projekt.
4. Vad gäller det tekniska biståndet ska förvaltningsmyndigheten
a)
förvalta projekturvalsförfarandena,
b)
ingå avtal med uppdragstagare,
c)
förvalta kontrakt.
5. När det gäller den ekonomiska förvaltningen och kontrollen av programmet ska förvaltningsmyndigheten
a)
kontrollera att tjänster, varor eller bygg- och anläggningsarbetena har utförts, levererats och/eller installerats och att och att de utgifter som deklarerats av stödmottagarna verkligen har betalats och överensstämmer med tillämplig lagstiftning, programmets bestämmelser och stödvillkoren för projekten,
b)
se till att stödmottagare som deltar i genomförandet av ett projekt använder antingen ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör projektet,
c)
införa effektiva och proportionella åtgärder för bedrägeribekämpning med beaktande av konstaterade risker,
d)
införa rutiner i syfte att sörja för att alla dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en lämplig verifieringskedja i enlighet med kraven i artikel 30,
e)
upprätta den förvaltningsförklaring och den årlig sammanfattning som avses i artikel 68,
f)
upprätta och lämna in ansökningar om utbetalning till kommissionen i enlighet med artikel 60,
g)
upprätta årsräkenskaper,
h)
ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som utförts av eller under överinseende av revisionsmyndigheten när den upprättar och lämnar in ansökningar om utbetalning,
i)
ha en datoriserad redovisning för utgifter som deklareras till kommissionen och för de betalningar som görs till stödmottagare,
j)
föra räkenskaper över de belopp som kan återkrävas och de belopp som har minskats sedan bidraget helt eller delvis har dragits tillbaka.
6. De kontroller som avses i punkt 5 a ska omfatta följande förfaranden:
a)
Administrativa kontroller av varje ansökning om utbetalning som lämnas in av stödmottagarna.
b)
Projektkontroller på plats.
Intervallerna för och omfattningen av kontrollerna på plats ska stå i proportion till det bidrag som tilldelats ett projekt och den risknivå som revisionsmyndigheten konstaterat för förvaltnings- och kontrollsystemen i sin helhet vid dessa kontroller och revisioner.
7. Projektkontroller på plats enligt punkt 6 b kan genomföras på urvalsbasis.
8. Om den institution som är värd för förvaltningsmyndigheten också får stöd inom ramen för programmet ska rutinerna för de kontroller som avses i punkt 5 a vara sådana att de säkerställer tillräcklig åtskillnad av uppgifter.
Artikel 27
Gemensamt tekniskt sekretariat och antenner
1. De deltagande länderna får besluta att inrätta ett gemensamt tekniskt sekretariat som ska beskrivas i programmet i enlighet med artikel 4.
2. Det gemensamma tekniska sekretariatet ska bistå förvaltningsmyndighet och den gemensamma övervakningskommittén och, när så är lämpligt, revisionsmyndigheten i deras respektive uppgifter. Det ska bland annat informera potentiella stödmottagare om vilka finansieringsmöjligheter som programmet erbjuder och bistå stödmottagare vid projektgenomförandet. Det kan också utses till sådant förmedlande organ som avses i artikel 20.3.
3. Efter beslut av de deltagande länderna får antenner inrättas i de deltagande länderna. Deras roll ska beskrivas i programmet och kan omfatta kommunikation, information, stöd till förvaltningsmyndigheten vid projektutvärderingen och uppföljningen av genomförandet. Under inga omständigheter får antennen anförtros en uppgift som innebär myndighetsutövning eller ger utrymme för skönsmässiga bedömningar när det gäller projekt.
4. Det gemensamma tekniska sekretariatets och antennernas verksamhet ska finansieras via budgeten för tekniskt bistånd.
KAPITEL 3
Revisionsmyndighet
Artikel 28
Revisionsmyndighetens uppgifter
1. Revisionsmyndigheten för programmet ska se till att revision genomförs av förvaltnings- och kontrollsystemen, av ett lämpligt urval projekt och av programmets årsräkenskaper.
2. Revisionsmyndigheten ska bistås av en revisorsgrupp som ska bestå av en företrädare för varje land som deltar i programmet.
3. Om revisionerna genomförs av ett annat organ än revisionsmyndigheten ska denna se till att organet i fråga är funktionellt oberoende i den utsträckning som krävs.
4. Revisionsmyndigheten ska säkerställa att revisionsarbetet genomförs i enlighet med internationellt accepterad revisionssed.
5. Inom nio månader efter det att den första finansieringsöverenskommelsen undertecknats i enlighet med artikel 8.2, ska revisionsmyndigheten till kommissionen lämna in en revisionsstrategi för genomförandet av revisioner. Denna revisionsstrategi ska ange revisionsmetoden för årsräkenskaperna och för projekten, urvalsmetoden för revisioner av projekt samt planeringen av revisioner under det innevarande och de två påföljande räkenskapsåren. Revisionsstrategin ska uppdateras årligen från och med 2017 till och med 2024. Om ett gemensamt förvaltnings- och kontrollsystem är tillämpligt på fler än ett program kan en enda revisionsstrategi utarbetas för de berörda programmen. Den uppdaterade revisionsstrategin ska lämnas till kommissionen tillsammans med den årliga rapporten för programmet.
6. Revisionsmyndigheten ska i enlighet med artikel 68 upprätta
a)
ett revisionsuttalande om årsräkenskaperna för föregående räkenskapsår,
b)
en årlig revisionsberättelse.
Om ett gemensamt förvaltnings- och kontrollsystem gäller för mer än ett program kan de uppgifter som krävs enligt led b samlas i en enda rapport.
Artikel 29
Samarbete med revisionsmyndigheten
Kommissionen ska samarbeta med revisionsmyndigheten för att samordna revisionsplanerna och revisionsmetoderna samt meddela resultaten från revisionerna av förvaltnings- och kontrollsystemen för det berörda programmet.
AVDELNING V
FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM
Artikel 30
Allmänna principer för förvaltnings- och kontrollsystem
1. Förvaltnings- och kontrollsystemen ska omfatta följande:
a)
De uppgifter som utförs av varje organ som omfattas av förvaltningen och kontrollen, bl.a. uppgiftsfördelningen mellan de olika organen och deras interna organisation i enlighet med principen om uppgiftsdelning mellan och inom sådana organ.
b)
Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna är korrekta.
c)
Elektroniska system för redovisning, lagring, övervakning och rapportering.
d)
System för rapportering och rapportering i de fall det ansvariga organet anförtror utförandet av uppgifter till ett annat organ.
e)
Rutiner för revision av hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar.
f)
System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja.
g)
Förfaranden för förebyggande, upptäckande och korrigering av oriktigheter, inklusive bedrägeri, och återkrävande av felaktigt utbetalda stödbelopp jämte eventuell ränta.
h)
Upphandlingsförfaranden för tekniskt bistånd och förfaranden för urval av projekt.
i)
De nationella myndigheternas roll och de deltagande ländernas ansvar i enlighet med artikel 31.
2. Förvaltningsmyndigheten ska säkerställa att förvaltnings- och kontrollsystem för programmet har inrättats i enlighet med bestämmelserna i denna förordning samt att de fungerar effektivt.
Artikel 31
Nationella myndigheter och de deltagande ländernas ansvar
1. Den nationella myndighet som har utsetts i enlighet med artikel 20.6 a ska bl.a.
a)
ansvara för inrättandet förvaltnings- och kontrollsystem på nationell nivå samt för att dessa fungerar effektivt,
b)
stå för den övergripande samordningen av de institutioner som deltar i genomförandet av programmet på nationell nivå, bl.a. de institutioner som fungerar som kontrollkontaktpunkter och som medlemmar av revisorsgruppen,
c)
företräda sitt land i den gemensamma övervakningskommittén.
Vad gäller partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet ska den nationella myndigheten vara det organ som har det yttersta ansvaret för tillämpningen av bestämmelserna i den finansieringsöverenskommelse som avses i artiklarna 8 och 9.
2. De deltagande länderna ska bistå förvaltningsmyndigheten i uppfyllandet av dess skyldighet enligt artikel 30.2.
3. De deltagande länderna ska på sina territorier förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter, inklusive bedrägerier, och återkräva felaktigt utbetalda stödbelopp jämte eventuell ränta i enlighet med artikel 74. De ska utan dröjsmål anmäla dessa oriktigheter till förvaltningsmyndigheten och kommissionen och hålla dem underrättade om hur de därmed sammanhängande administrativa och rättsliga förfarandena fortskrider.
4. De deltagande ländernas ansvar när det gäller felaktigt utbetalda belopp till en stödmottagare fastställs i artikel 74.
5. En finansiell korrigering som görs av kommissionen ska varken påverka förvaltningsmyndighetens skyldighet att återkräva belopp i enlighet med artiklarna 74 och 75 eller medlemsstaternas skyldighet att återkräva statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (9).
Artikel 32
Revisions- och kontrollstrukturer
1. Utgifter som stödmottagaren deklarerat till stöd för en ansökan om utbetalning ska granskas av en revisor eller av en behörig offentlig tjänsteman som är oberoende av stödmottagaren. Revisorn eller den behöriga offentliga tjänstemannen ska undersöka om de kostnader och intäkter för projektet som deklarerats av stödmottagaren är faktiska, korrekt angivna och stödberättigande enligt kontraktet.
Denna undersökning ska ske på grundval av ett överenskommet förfarande som ska genomföras i enlighet med
a)
den internationella standarden för näraliggande tjänster 4400 - Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information (utfärdad av Internationella revisorsförbundet (Ifac)),
b)
Ifacs etiska regler för god revisorssed som utfärdats av International Ethics Standards Board for Accountants (Ifacs styrelse för etikfrågor).
När det gäller offentliga tjänstemän ska dessa förfaranden och standarder fastställas på nationell nivå, med hänsyn tagen till internationella standarder.
Revisorn ska uppfylla minst ett av följande krav:
a)
Vara medlem i ett nationellt organ eller institut för redovisning eller revision som sin tur är medlem i Ifac.
b)
Vara medlem i ett nationellt redovisningsorgan eller redovisningsinstitut. Om denna organisation inte är medlem i Ifac ska revisorn åta sig att utföra arbetet i överensstämmelse med Ifacs standarder och etik.
c)
Vara registrerad som lagstadgad revisor i ett offentligt register hos ett offentligt tillsynsorgan i en medlemsstat i överensstämmelse med de principer för offentlig tillsyn som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (10).
d)
Vara registrerad som lagstadgad revisor i ett offentligt register hos ett offentligt tillsynsorgan i ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet, varvid detta register måste följa de principer för offentlig tillsyn som anges i det berörda landets lagstiftning.
Den offentliga tjänstemannen ska ha den tekniska expertis som krävs för att kunna genomföra undersökningsarbetet.
2. Förvaltningsmyndigheten ska dessutom utföra sina egna kontroller i enlighet med artikel 26.5 a och 26.6. När det gäller arbetet med att utföra kontroller i hela programområdet får förvaltningsmyndigheten bistås av kontrollkontaktpunkterna.
De deltagande länderna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att bistå förvaltningsmyndigheten i utförandet dess kontrolluppgifter.
3. Revisionsmyndigheten ska i enlighet med artikel 28 se till att revision genomförs av förvaltnings- och kontrollsystemen, av ett lämpligt urval av projekt och av programmets årsräkenskaper. Den revisorsgrupp som nämns i artikel 28.2 ska inrättas inom tre månader efter det att förvaltningsmyndigheten utsetts. Den ska fastställa sin egen arbetsordning. Den ska ha den revisionsmyndighet som utsetts för programmet som ordförande.
Varje deltagande land får bemyndiga revisionsmyndigheten att utföra sina uppgifter direkt på dess territorium.
4. Oberoendet för det eller de organ som nämns i punkterna 1, 2 och 3 ska garanteras.
Artikel 33
Unionens kontroller
1. Kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska revisionsrätten och varje extern revisor som bemyndigats av dessa institutioner och organ får kontrollera hur unionens medel använts av förvaltningsmyndigheten, stödmottagare, uppdragstagare, underleverantörer och tredjeparter som mottar ekonomiskt stöd genom att granska handlingar och/eller genomföra kontroller på plats. Varje kontrakt ska uttryckligen ange att dessa institutioner och organ kan utöva sina kontrollbefogenheter, avseende lokaler, handlingar och information, oavsett på vilket sätt de lagras.
2. Kommissionen ska förvissa sig om att förvaltnings- och kontrollsystemen överensstämmer med denna förordning och fungerar väl genom en kontroll av tillgänglig information, bl.a. beslutet om utnämning, den årliga förvaltningsförklaringen, de årliga kontrollrapporterna, det årliga revisionsuttalandet, den årliga rapporten och de revisioner som utförts av nationella organ och unionsorgan.
3. Kommissionen kan uppmana förvaltningsmyndigheten att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att garantera att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar på ett korrekt sätt och att utgifterna är korrekta.
AVDELNING VI
TEKNISKT BISTÅND
Artikel 34
Budgeten för tekniskt bistånd
1. Högst 10 % av unionens sammanlagda bidrag får anslås till tekniskt bistånd. I motiverade fall kan ett högre belopp anslås efter överenskommelse med kommissionen.
2. Storleken på det tekniska biståndet bör återspegla de faktiska behoven för programmet, varvid hänsyn ska tas särskilt till faktorer såsom programmets totala budget, storleken på det geografiska område som täcks av programmet och antalet deltagande länder.
Artikel 35
Syfte
1. Tekniskt bistånd omfatta förberedelser, förvaltning, övervakning, utvärdering, information, kommunikation, nätverksarbete, tvistlösning, kontroll- och revisionsverksamhet med anknytning till programmets genomförande samt åtgärder för att stärka den administrativa förmågan att genomföra programmet.
2. Tekniskt bistånd för sådan verksamhet som avses i punkt 1 ska användas för att täcka behoven både för programstrukturerna och stödmottagarna.
3. Utgifter för verksamhet som rör främjande och kapacitetsuppbyggnad som uppkommit utanför programområdet kan täckas inom den gräns som anges i artikel 39.2, under förutsättning att de villkor som anges där är uppfyllda.
Artikel 36
Stödberättigande
1. De villkor för stödberättigande som anges i artikel 48 ska gälla i tillämpliga delar för kostnader för tekniskt bistånd. Kostnaderna för de tjänstemän från de deltagande länder som avdelats till programmet kan anses vara stödberättigande kostnader under rubriken tekniskt stöd. Parallella ersättningssystem och tilläggsbetalningar ska undvikas. De kostnader som avses i artikel 49 ska inte anses vara stödberättigande kostnader under rubriken tekniskt stöd.
2. Kostnader för de förberedande åtgärder som avses i artikel 16 blir stödberättigande när programmet lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 4, dock tidigast den 1 januari 2014 och under förutsättning att programmet godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 5.
Artikel 37
Upphandlingsregler
1. Om det är nödvändigt med upphandlingar i samband med genomförandet av den årliga planen för användning av budgeten för tekniskt bistånd ska kontrakt tilldelas enligt följande regler:
a)
När det rör sig om en enhet som är etablerad i en medlemsstat ska denna tillämpa antingen de nationella lagarna och andra författningar som antagits i anslutning till den unionslagstiftning som är tillämplig på offentlig upphandling eller de bestämmelser om offentlig upphandling som fastställs i avdelning IV i del II i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och avdelning II i del två i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012.
b)
I alla övriga fall ska de upphandlingsregler som ska tillämpas beskrivas i den finansieringsöverenskommelse som avses i artiklarna 8 och 9 eller i de överenskommelser som avses i artiklarna 81 och 82.
2. I samtliga fall är de nationalitets- och ursprungsregler som anges i artiklarna 8 och 9 i förordning (EU) nr 236/2014 tillämpliga.
3. Antennernas upphandlingar ska vara begränsade till vanliga driftskostnader och kostnader för kommunikations- och synliggörandeåtgärder.
AVDELNING VII
PROJEKT
KAPITEL 1
Allmänna bestämmelser
Artikel 38
Typ av stöd
1. Ett projekt är en rad aktiviteter som fastställts och förvaltas i förhållande till de mål, den output, de resultat och de effekter som det är meningen att det ska uppnå inom en viss tidsfrist och budget. Mål, output, resultat och effekter ska bidra till de prioriteringar som fastställs i programmet.
2. Ekonomiska bidrag från ett program till projekt ska tillhandahållas i form av bidrag eller, i undantagsfall, överföringar till finansieringsinstrument. Projekt som finansieras genom bidrag ska omfattas av kapitlen 2-4.
3. Bidrag ska beviljas till projekt som valts ut genom en förslagsinfordran i enlighet med de regler som fastställs i programmet, utom i de vederbörligen motiverade fall som anges i artikel 41.
4. Den del av unionsmedlen som anslagits till stora infrastrukturprojekt och till de bidrag till finansieringsinstrument som avses i artikel 42 får inte överstiga 30 %.
Artikel 39
Finansieringsvillkor
1. Projekt kan få ekonomiskt bidrag från ett program om de uppfyller samtliga följande villkor:
a)
De har en tydlig inverkan och nytta för det gränsöverskridande samarbetet i enlighet med beskrivningen i programplaneringsdokumentet och kan visa att de tillför ett mervärde till unionens strategier och program.
b)
De genomförs i programområdet.
c)
De tillhör en av följande kategorier:
i)
Integrerade projekt där varje stödmottagare genomför en del av projektverksamheten inom sitt eget territorium.
ii)
Symetriska projekt där likartade verksamheter genomförs parallellt i de deltagande länderna.
iii)
Projekt för ett enda land där projektverksamheten genomförs helt eller till största del i ett av de deltagande länderna men till nytta för alla eller flera av de deltagande länderna, och som har gränsöverskridande inverkan och nytta.
2. Projekt som uppfyller villkoren i punkt 1 får till viss del genomföras utanför programområdet förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:
a)
Projekten är nödvändiga för att uppnå programmets mål och gynnar programområdet.
b)
Det belopp som anslås i programmet till verksamhet utanför programområdet överskrider inte 20 % av unionens bidrag på programnivå.
c)
Förvaltnings- och revisionsmyndigheternas skyldigheter i fråga om förvaltning, kontroll och revision av projektet uppfylls antingen av programmyndigheterna eller genom avtal som ingåtts med myndigheter i de länder där verksamheten genomförs.
3. Alla projekt med en infrastrukturkomponent ska återbetala unionens bidrag om det inom fem år efter sitt avslutande eller inom den tidsfrist som fastställs i reglerna för statligt stöd, i tillämpliga fall, blir föremål för en väsentlig förändring som påverkar dess karaktär, mål eller genomförandevillkor och som leder till att projektets ursprungliga mål undergrävs. Felaktigt utbetalade belopp till projekt ska återkrävas av förvaltningsmyndigheten i proportion till den period under vilken kraven inte har uppfyllts.
4. Förvaltningsmyndigheten ska sträva efter att förhindra att projekt som finansieras av unionen genomför åtgärder som överlappar varandra. För detta ändamål får förvaltningsmyndigheten genomföra alla sådana samråd som den anser vara nödvändiga och de rådfrågade enheterna, bl.a. kommissionen, ska ge det stöd som behövs.
5. Förvaltningsmyndigheten ska förse den samordnande stödmottagaren för varje utvalt projekt med ett dokument som beskriver stödvillkoren för projektet, bl.a. de särskilda krav som gäller för de produkter eller tjänster som ska levereras inom projektet samt finansieringsplanen och tidsfristen för genomförandet.
Artikel 40
Förslagsinfordran
För varje förslagsinfordran ska förvaltningsmyndigheten förse de sökande med ett dokument som anger villkoren för deltagande i infordran, urvalet av projekt och projektgenomförandet. Detta dokument ska även ange de särskilda kraven rörande projektets förväntade resultat, finansieringsplanen och tidsfristen för genomförandet.
Artikel 41
Direktupphandling
1. Projekt kan beviljas utan en förslagsinfordran endast i följande fall, förutsatt att detta är vederbörligen motiverat i tilldelningsbeslutet:
a)
Det organ som tilldelas projektet har ett rättsligt eller faktiskt monopol.
b)
Projektet avser åtgärder med särskilda egenskaper som måste genomföras av en viss typ av organ därför att det kräver särskild teknisk kompetens, hög grad av specialisering eller administrativa befogenheter.
2. Programmet ska innehålla en slutlig förteckning över stora infrastrukturprojekt som föreslagits för urval utan förslagsinfordran. Efter antagandet av ett program, dock senast den 31 december 2017, ska förvaltningsmyndigheten förse kommissionen med den fullständiga projektansökan, inklusive den information som avses i artikel 43 jämte en motivering till direkttilldelningen.
3. Programmet ska innehålla en vägledande förteckning över andra projekt än stora infrastrukturprojekt som föreslagits för urval utan förslagsinfordran. Den gemensamma övervakningskommittén får när som helst efter antagandet av programmet besluta att välja ut ytterligare projekt utan föregående förslagsinfordran. I båda dess fall ska kommissionens förhandsgodkännande inhämtas. För detta ändamål ska förvaltningsmyndigheten förse kommissionen med den information som avses i artikel 43 jämte en motivering till direkttilldelningen.
4. De projekt som föreslås för urval utan ansökningsomgång ska godkännas av kommissionen genom ett förfarande i två etapper, dvs. först lämnas en sammanfattning av projektet och därefter den fullständiga projektansökan. För varje etapp ska kommissionen meddela sitt beslut till förvaltningsmyndigheten inom två månader efter inlämningsdatumet. Denna tidsfrist kan förlängas om så är nödvändigt. Om kommissionen avslår ett föreslaget projekt ska den underrätta förvaltningsmyndigheten om skälen till detta.
Artikel 42
Bidrag till finansieringsinstrument
1. Programmet kan bidra till ett finansieringsinstrument under förutsättning att detta instrument är förenligt med programmets prioriteringar.
2. Programmet ska innehålla en slutlig förteckning över bidrag till finansieringsinstrument. Efter antagandet av ett program, dock senast den 31 december 2017, ska förvaltningsmyndigheten förse kommissionen med den information som avses i artikel 43.
3. Kommissionen ska granska det föreslagna bidraget för att avgöra vilket mervärde det kan tillföra och om det är förenligt med programmet.
4. Godkännandeförfarandet ska följa de regler som gäller för dessa finansieringsinstrument. Om kommissionen avslår ett föreslaget projekt ska den underrätta förvaltningsmyndigheten om skälen till detta.
5. Bidrag till dessa finansieringsinstrument ska omfattas av de regler som är tillämpliga på dessa instrument.
Artikel 43
Projektets innehåll
1. Projektansökan ska innehålla åtminstone följande:
a)
En analys av de problem och behov som motiverar projektet, varvid hänsyn ska tas till programmets strategi och det bidrag projektet förväntas ge när det gäller att uppnå motsvarande prioriteringar.
b)
En bedömning av projektets gränsöverskridande effekter.
c)
Den logiska ramen.
d)
En bedömning av hur hållbara projektets resultat kommer att vara efter det att projektet slutförts.
e)
Objektivt verifierbara indikatorer.
f)
Uppgifter om projektets geografiska täckning och målgrupper.
g)
Hur lång genomförandeperioden förväntas bli och en detaljerad arbetsplan.
h)
En analys av projektets konsekvenser för de övergripande frågor som avses i artikel 4.3 d där så är relevant.
i)
Krav vad gäller projektets genomförande, bland annat följande:
i)
Identifiering av stödmottagarna och utseende av samordnande stödmottagare, med garantier för att vederbörande är behörig på det berörda området samt har tillräcklig administrativ och finansiell förvaltningskapacitet.
ii)
En beskrivning av strukturerna för förvaltning- och genomförande av projektet.
iii)
Arrangemang mellan stödmottagare i enlighet med artikel 46.
iv)
Arrangemang för uppföljning och övervakning.
v)
Informations- och kommunikationsplaner, bl.a. åtgärder för att informera om att unionen stödjer projektet.
j)
En detaljerad finansieringsplan och budget.
2. Projektansökningar för projekt med en infrastrukturkomponent på minst 1 miljon euro ska dessutom innehålla följande:
a)
En detaljerad beskrivning av infrastrukturinvesteringen och dess läge.
b)
En detaljerad beskrivning av projektets kapacitetsuppbyggnadskomponent, utom i vederbörligen motiverade fall.
c)
En fullständig genomförbarhetsstudie eller motsvarande, inbegripet en analys av möjliga alternativ, resultat och en oberoende kvalitetsgranskning.
d)
En bedömning av projektets miljöpåverkan i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (11) och, för de stater som är parter i denna, FN/ECE:s Esbokonvention av den 25 februari 1991 om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang.
e)
Bevis för att stödmottagarna äger eller har tillgång till marken.
f)
Byggnadslov.
3. I särskilda, vederbörligen motiverade fall kan förvaltningsmyndigheten godkänna att det dokument som avses i led f lämnas i efterhand.
Artikel 44
Offentliggörande av projektförteckningar
1. För att garantera öppenhet och insyn när det gäller de projekt som får stöd genom programmet ska förvaltningsmyndigheten föra en förteckning över projekt som tilldelats finansiering i kalkylbladsformat, vilket gör det möjligt att sortera, göra sökningar i, hämta och jämföra uppgifter och att enkelt offentliggöra dem på internet. Projektförteckningen ska vara tillgänglig på programmets webbplats och uppdateras minst var sjätte månad. I syfte att uppmuntra att projektförteckningen även används av den privata sektorn, det civila samhället eller nationell offentlig förvaltning, kan en tydlig hänvisning göras på webbsidan till de tillämpliga licensbestämmelser enligt vilka uppgifterna har offentliggjorts.
2. Förteckningen ska innehålla minst följande uppgifter:
-
Stödmottagarens namn (endast juridiska personer, fysiska personer ska inte namnges)
-
Projektnamn
-
Projektsammanfattning
-
Genomförandeperiod för projektet
-
Totala stödberättigande kostnader
-
Sats för unionens medfinansiering
-
Projektets postnummer eller annan lämplig platsangivelse
-
Geografisk täckning
-
Datum för den senaste uppdateringen av projektförteckningen
3. Projektförteckningen ska lämnas till kommissionen senast den 30 juni året efter det budgetår då projekten valdes ut. Denna information ska offentliggöras på en webbplats hos Europeiska unionens institutioner.
KAPITEL 2
Stödmottagare
Artikel 45
Deltagande i projekt
1. Projekten ska ha stödmottagare från minst en av de deltagande medlemsstaterna och ett av de deltagande länder som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 232/2014 eller Ryssland.
2. Stödmottagare är en fysisk eller juridisk person som beviljats ett bidrag för ett projekt. Fysiska personer får vara stödmottagare om detta är nödvändigt på grund av åtgärdens natur eller karaktär eller det mål som sökanden vill uppnå. Beslut om fysiska personers deltagande ska fattas på programnivå.
3. Sådana stödmottagare som avses i punkt 1 ska uppfylla samtliga följande villkor:
a)
Vara medborgare i något av de deltagande länderna, en juridisk person etablerad i programområdet eller en internationell organisation med verksamhet i programområdet. En europeisk gruppering för territoriellt samarbete kan vara stödmottagare, oavsett etableringsort, om dess geografiska täckning faller inom ramen för programområdet.
b)
Uppfylla urvalskriterierna för varje urvalsförfarande.
c)
Inte befinna sig i någon av de uteslutningssituationer som anges i artiklarna 106.1 och 107 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
4. Stödmottagare som inte uppfyller de villkor som anges i punkt 3 a får delta utöver de stödmottagare som avses i punkt 1, under förutsättning att alla följande villkor är uppfyllda:
a)
De får delta i enlighet med artiklarna 8 och 9 i förordning (EU) nr 236/2014.
b)
Deras deltagande är nödvändigt på grund av projektets karaktär och mål och för att projektet ska kunna genomföras på ett effektivt sätt.
c)
Det totala belopp som beviljas genom programmet till stödmottagare som inte uppfyller de villkor som avses i punkt 3 a ligger inom den gräns som anges i artikel 39.2 b.
Artikel 46
Stödmottagarnas skyldigheter
1. Varje projekt ska utse en samordnande stödmottagare som företräder partnerskapet.
2. Alla stödmottagare ska aktivt samarbeta vid utarbetandet och genomförandet av ett projekt. De ska även samarbeta när det gäller personal till eller finansiering av projekt. Varje stödmottagare ska vara juridiskt och ekonomiskt ansvarig för den verksamhet den genomför och för de unionsmedel som den tar emot. Stödmottagarnas särskilda skyldigheter och finansiella ansvar ska fastställas i den överenskommelse som avses i punkt 3 c.
3. Den samordnande stödmottagaren ska ha följande uppgifter:
a)
Ta emot förvaltningsmyndighetens finansiella bidrag till genomförandet av projektverksamheten.
b)
Se till att stödmottagarna får det totala stödbeloppet snarast möjligt och i sin helhet i enlighet med de arrangemang som avses i led c. Inga belopp får dras av eller hållas inne och inga särskilda avgifter med motsvarande effekt som kan minska beloppen till stödmottagarna får tas ut.
c)
Fastställa partnerskapsarrangemangen med stödmottagarna i en överenskommelse som innehåller bestämmelser som bl.a. garanterar en sund ekonomisk förvaltning av de medel som har anslagits till åtgärden, inbegripet system för återkrav av felaktigt utbetalda belopp.
d)
Ta ansvar för att se till att hela projektet genomförs.
e)
Se till att de utgifter som deklarerats av stödmottagarna verkligen avser genomförandet av projektet och motsvarar den verksamhet som fastställs i kontraktet och som överenskommits av samtliga stödmottagare.
f)
Kontrollera att de utgifter som deklarerats av stödmottagarna verkligen har granskats i enlighet med artikel 32.1.
KAPITEL 3
Stödberättigande utgifter
Artikel 47
Bidragsformer
1. Bidrag kan vara utformade på något av följande sätt:
a)
Ersättning av en bestämd andel av de faktiska bidragsberättigande kostnader som avses i artikel 48.
b)
Finansiering till schablonsats som bestäms genom tillämpning av en procentsats på en eller flera definierade kostnadskategorier.
c)
Ett enhetsbelopp.
d)
Ersättning på grundval av enhetskostnader.
e)
En kombination av de former som anges i a-d, dock endast om vart och ett omfattar olika kostnadskategorier.
2. Bidrag i den form som avses i punkt 1 a ska beräknas på grundval av stödmottagarens faktiska stödberättigande kostnader, varvid en beräkning av kostnaderna också ska ingå i den preliminära budget som läggs fram tillsammans med förslaget och som ingår som en del av kontraktet. Den finansiering till schablonsats som avses i punkt 1 b ska täcka specifika kategorier av på förhand identifierade stödberättigande kostnader genom tillämpning av en procentsats. De enhetsbelopp som avses i punkt 1 c ska genom ett övergripande bidrag täcka alla eller vissa specifika kategorier av stödberättigande kostnader som på förhand är identifierade. De enhetskostnader som avses i punkt 1 d ska omfatta alla eller vissa specifika kategorier av stödberättigande kostnader som på förhand är identifierade genom hänvisning till ett belopp per enhet.
3. Bidrag får inte syfta eller leda till att det uppkommer en vinst inom ramen för projektet. De undantag som anges i artikel 125.4 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska vara tillämpliga.
Artikel 48
Stödberättigande kostnader
1. Bidragen får inte överstiga ett visst tak, uttryckt som en procentsats och ett absolut belopp som ska fastställas på grundval av de beräknade bidragsberättigande kostnaderna. Bidragen får inte överskrida de bidragsberättigande kostnaderna.
2. Som bidragsberättigande kostnader ska räknas sådana kostnader som faktiskt belastar stödmottagaren och som uppfyller samtliga nedanstående kriterier:
a)
De har uppkommit under projektets genomförandeperiod. Särskilt gäller följande:
i)
Kostnader för tjänster och bygg- och anläggningsarbeten ska avse verksamhet som genomförts under genomförandeperioden. Kostnader för varor ska avse sådana varor som levererats och installerats under genomförandeperioden. Undertecknanden av kontrakt, beställningar och åtaganden om utgifter som görs inom genomförandeperioden, men där tjänsten, bygg- och anläggningsarbetet eller varorna kommer att tillhandahållas efter det att genomförandeperioden löpt ut ska inte anses uppfylla detta krav. Kontantöverföringar mellan den samordnande stödmottagaren och de andra stödmottagarna ska inte anses vara faktiska kostnader.
ii)
Faktiska kostnader ska betalas innan slutrapporterna lämnas in. De kan betalas efter inlämnandet under förutsättning att de anges i slutrapporten med angivande av beräknat datum för betalning.
iii)
Undantagna från denna regel är sådana kostnader i samband med slutrapporten som kan uppstå efter projektets genomförandeperiod, t.ex. kontroll av utgifter, revision och slutlig utvärdering av projektet.
iv)
Det är möjligt att inleda de förfaranden för tilldelning av kontrakt som avses i artikel 52 och efterföljande artiklar och att ingå kontrakt med stödmottagarna före projektets genomförandeperiod, under förutsättning satt bestämmelserna i artikel 52 och efterföljande artiklar iakttas.
b)
De har angivits i den preliminära totala budgeten för projektet.
c)
De är nödvändiga för genomförandet av projektet.
d)
De är möjliga att identifiera och kontrollera, registrerade i stödmottagarens bokföring och fastställda i enlighet med gällande redovisningsstandarder och gängse redovisningspraxis som gäller för stödmottagaren.
e)
De uppfyller kraven i tillämplig skatte- och sociallagstiftning.
f)
De är rimliga, motiverade och förenliga med kraven på sund ekonomisk förvaltning, i synnerhet kraven på sparsamhet och effektivitet.
g)
De stöds av fakturor eller handlingar med motsvarande tillförlitlighet.
3. Bidrag får beviljas retroaktivt i följande fall:
a)
Om den sökande kan visa att projektet måste inledas innan kontraktet undertecknas. Kostnader som är stödberättigande får dock inte ha uppkommit före den dag då bidragsansökan lämnades in.
b)
Om det rör sig om kostnader som avser studier och dokumentation för projekt som innehåller en infrastrukturkomponent.
Bidrag får inte beviljas retroaktivt för redan slutförda projekt.
4. I syfte att skapa starka partnerskap ska kostnader som uppkommit innan bidragsansökan lämnats in när det gäller projekt som beviljats bidrag, vara bidragsberättigande under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:
a)
De har uppkommit efter offentliggörandet av förslagsinfordran.
b)
De avser endast kostnader för resor och uppehälle för personal som är anställd av stödmottagarna, under förutsättning att de uppfyller villkoren i punkt 5 b.
c)
De överstiger inte det högsta belopp som fastställts på programnivå.
5. Om inte annat följer av punkterna 1 och 2 ska följande direkta kostnader för stödmottagaren vara stödberättigande:
a)
Kostnader för personal som avdelats till projektet, under förutsättning att följande kumulativa villkor är uppfyllda:
-
De avser kostnaden för verksamhet som stödmottagaren inte skulle ha utfört om projektet inte fanns.
-
De överstiger inte stödmottagarens normala kostnader, såvida det inte kan påvisas att detta är nödvändigt för att genomföra projektet.
-
De avser den faktiska bruttolönen, inklusive sociala avgifter och kostnader för andra löneförmåner.
b)
Kostnader för resor och uppehälle för personal och andra som deltar i projektet, under förutsättning att de varken överstiger de kostnader som stödmottagaren normalt sett betalar enligt sina regler och bestämmelser eller de växelkurser som offentliggjorts av kommissionen vid tidpunkten för tjänsteresan om ersättningen sker på grundval av enhetsbelopp, enhetskostnader eller finansiering till schablonsats.
c)
Kostnader för förvärv eller hyra av utrustning (ny eller begagnad) och varor avsedda specifikt för projektet, under förutsättning att de är till marknadspris.
d)
Kostnader för förbrukningsvaror som köpts in specifikt för projektet.
e)
Kostnader i samband med kontrakt som tilldelats av stödmottagarna inom ramen för projektet.
f)
Kostnader som är en direkt följd av krav enligt denna förordning och projektet (t.ex. informations- och synliggörandeåtgärder, utvärderingar, extern revision, översättning osv.), vilket även inbegriper kostnader för finansiella tjänster (t.ex. banköverföringar och finansiell säkerhet).
6. I enlighet med artikel 4 kan det fastställas ytterligare regler för stödberättigande för programmet som helhet.
Artikel 49
Icke stödberättigande kostnader
1. Följande kostnader i samband med genomförandet av projektet ska inte anses vara stödberättigande:
a)
Skulder och avgifter för skulder (ränta).
b)
Avsättningar för framtida förluster och skulder.
c)
Kostnader som deklarerats av stödmottagaren och som redan finansierats genom unionens budget.
d)
Förvärv av mark eller fastigheter för ett belopp som överstiger 10 % av de stödberättigande utgifterna för det berörda projektet.
e)
Valutaförluster.
f)
Tullar, skatter och avgifter, bl.a. mervärdesskatt, utom sådana som är icke-återvinningsbara enligt tillämplig nationell lagstiftning, om inte annat föreskrivs i relevanta bestämmelser som förhandlas fram med partnerländerna i det gränsöverskridande samarbetet.
g)
Lån till tredje part.
h)
Böter, straffavgifter och rättegångskostnader.
i)
Bidrag in natura enligt artikel 14.1.
2. I enlighet med artikel 4 kan andra kategorier av kostnader förklaras som icke-stödberättigande för ett program.
Artikel 50
Enhetsbelopp, enhetskostnader och finansiering till schablonsats
1. Den totala finansieringen på grundval av enhetsbelopp, enhetskostnader och finansiering till schablonsats får inte överstiga 60 000 euro per stödmottagare och projekt, såvida inte annat belopp fastställs i programmet i enlighet med artikel 4, vilket dock inte får överstiga 100 000 euro.
2. Användningen av enhetsbelopp, enhetskostnader och finansiering till schablonsats ska stödja sig på åtminstone följande:
a)
En motivering av lämpligheten av dessa finansieringsformer med avseende på typen av projekt och till riskerna för oriktigheter och bedrägerier samt kontrollkostnaderna.
b)
En angivelse av vilka kostnader eller kategorier av kostnader som täcks av enhetsbelopp, enhetskostnader eller finansiering till schablonsats, vilka dock inte kan omfatta de icke-stödberättigande kostnader som avses i artikel 49.
c)
En beskrivning av metoderna för att fastställa enhetsbelopp, enhetskostnader eller finansiering till schablonsats, och av villkoren för att på ett rimligt sätt säkerställa att principerna om icke-vinst och samfinansiering respekteras och att dubbel finansiering av kostnader undviks. Dessa metoder ska bygga på
i)
statistiska data eller liknande objektiva medel eller
ii)
en bedömning för varje enskild stödmottagare på grundval av bestyrkta eller kontrollerbara historiska uppgifter för stödmottagaren eller stödmottagarens normala kostnadsredovisningsmetoder.
3. När beloppen granskats och godkänts av förvaltningsmyndigheten kan de inte ifrågasättas genom efterhandskontroller.
Artikel 51
Indirekta kostnader
1. Indirekta kostnader kan beräknas som en schablonsats på upp till 7 % av de stödberättigande direkta kostnader, med undantag av kostnader i samband med tillhandahållandet av infrastruktur, under förutsättning att denna sats beräknas med hjälp av en rättvis och kontrollerbar beräkningsmetod.
2. Med indirekta kostnader för ett projekt avses sådana bidragsberättigande kostnader som inte kan identifieras som specifika kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av projektet och som inte direkt kan tillskrivas projektet enligt de villkor för stödberättigande som anges i artikel 48. De får inte omfatta sådana icke stödberättigande kostnader som avses i artikel 49 eller kostnader som redan deklarerats under en annan post eller rubrik i projektets budget.
KAPITEL 4
Avsnitt 1
Upphandling
Artikel 52
Tillämpliga bestämmelser
1. När en stödmottagare måste upphandla varor eller bygg- och anläggningsarbeten i samband med genomförandet av projektet gäller följande bestämmelser:
a)
Om stödmottagaren är en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet i den mening som avses i den unionslagstiftning som är tillämplig på upphandlingsförfaranden kan den tillämpa de nationella lagar och andra författningar som antagits i förbindelse med unionslagstiftningen eller reglerna i punkt 2.
b)
Om stödmottagaren är en internationell organisation kan den tillämpa sina egna upphandlingsregler om de erbjuder garantier som är likvärdiga med internationellt vedertagna normer.
c)
Om stödmottagaren är en myndighet i ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet vars samfinansiering överförts till förvaltningsmyndigheten kan den tillämpa nationella lagar och andra författningar, under förutsättning att detta är tillåtet enligt finansieringsöverenskommelsen och att de allmänna principer som anges i punkt 2 a iakttas.
2. I alla övriga fall ska följande krav vara uppfyllda:
a)
Kontraktet ska tilldelas den anbudsgivare som lämnar det ekonomiskt fördelaktigaste anbudet eller i tillämpliga fall den anbudsgivare som erbjuder det lägsta priset, samtidigt som man ser till att alla intressekonflikter undviks.
b)
För kontrakt som har ett värde som överstiger 60 000 euro ska även följande regler tillämpas:
i)
Det ska inrättas en utvärderingskommitté för att utvärdera ansökningarna eller anbuden på grundval av uteslutnings-, urvals- och tilldelningskriterier som stödmottagaren offentliggjort i förväg i upphandlingsdokumenten. Denna kommitté ska ha ett ojämnt antal medlemmar, som måste ha all den tekniska och administrativa kunskap som är nödvändig för att kunna yttra sig sakkunnigt om anbuden/ansökningarna.
ii)
Det måste finnas tillräckligt med öppenhet, rättvis konkurrens och förhandsinformation.
iii)
Likabehandling, proportionalitet och icke-diskriminering måste garanteras.
iv)
Upphandlingsdokumenten måste vara upprättade i enlighet med bästa internationella praxis.
v)
Tidsfristerna för inlämning av ansökningar och anbud ska vara tillräckligt långa för berörda parter ska ha rimlig tid på sig att förbereda sina anbud.
vi)
Anbudssökande och anbudsgivare ska vara uteslutna från deltagande i ett upphandlingsförfarande om de befinner sig i någon av de situationer som anges i artikel 106.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Anbudssökande och anbudsgivare ska försäkra att de inte befinner sig i någon av dessa situationer. Dessutom får kontrakt inte tilldelas anbudssökande och anbudsgivare som i samband med upphandlingsförfarandet befinner sig i någon av de situationer som avses i artikel 107 förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
vii)
De upphandlingsförfaranden som anges i artiklarna 53-56 ska följas.
3. I samtliga fall är de nationalitets- och ursprungsregler som anges i artiklarna 8 och 9 i förordning (EU) nr 236/2014 tillämpliga.
Artikel 53
Upphandlingsförfaranden för tjänstekontrakt
1. Tjänstekontrakt till ett värde av minst 300 000 euro ska tilldelas genom en selektiv internationell anbudsinfordran efter offentliggörande av ett meddelande om upphandling. Meddelandet om upphandling ska offentliggöras i alla lämpliga medier utanför programområdet, med angivande av det antal anbudssökande (minst fyra och högst åtta) som kommer att inbjudas att lämna anbud, och garantera verklig konkurrens.
2. Tjänstekontrakt till ett värde av minst 60 000 euro men högst 300 000 euro ska tilldelas genom ett förhandlat förfarande under konkurrens, utan offentliggörande. Stödmottagaren ska samråda med minst tre tjänsteleverantörer efter eget val och förhandla om kontraktsvillkoren med en eller flera av dem.
Artikel 54
Upphandlingsförfaranden för varukontrakt
1. Varukontrakt till ett värde av minst 300 000 euro ska tilldelas genom en öppen internationell anbudsinfordran efter offentliggörande av ett meddelande om upphandling som ska offentliggöras i alla lämpliga medier utanför programområdet.
2. Varukontrakt till ett värde av minst 100 000 euro men högst 300 000 euro ska tilldelas genom ett öppet anbudsförfarande som ska offentliggöras i programområdet. Alla stödberättigade anbudsgivare ska ges samma möjligheter som lokala företag.
3. Varukontrakt till ett värde av minst 60 000 euro men högst 100 000 euro ska tilldelas genom ett förhandlat förfarande under konkurrens, utan offentliggörande. Stödmottagaren ska samråda med minst tre leverantörer efter eget val och förhandla om kontraktsvillkoren med en eller flera av dem.
Artikel 55
Upphandlingsförfaranden för bygg- och anläggningskontrakt
1. Bygg- och anläggningskontrakt till ett värde av minst 5 000 000 euro ska tilldelas genom en öppen internationell anbudsinfordran, eller genom en selektiv anbudsinfordran när det gäller bygg- och anläggningsarbeten med särskilda egenskaper, efter offentliggörande av ett meddelande om upphandling som ska offentliggöras i alla lämpliga medier utanför programområdet.
2. Bygg- och anläggningskontrakt till ett värde av minst 300 000 euro men högst 5 000 000 euro ska tilldelas genom ett öppet anbudsförfarande som ska offentliggöras i programområdet. Alla stödberättigade anbudsgivare ska ges samma möjligheter som lokala företag.
3. Bygg- och anläggningskontrakt till ett värde av minst 60 000 euro men högst 300 000 euro ska tilldelas genom ett förhandlat förfarande under konkurrens, utan offentliggörande. Stödmottagaren ska samråda med minst tre uppdragstagare efter eget val och förhandla om kontraktsvillkoren med en eller flera av dem.
Artikel 56
Användning av det förhandlade förfarandet
Stödmottagaren får besluta att använda sig av ett förhandlat förfarande på grundval av ett enda anbud i de fall som avses i artiklarna 266, 268 och 270 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012.
Avsnitt 2
Ekonomiskt stöd till tredje part
Artikel 57
Ekonomiskt stöd till tredje part
1. Om det krävs ekonomiskt stöd till tredje man för genomförandet av projektet kan detta beviljas på följande villkor:
a)
Varje tredje part erbjuder tillräckliga garantier för att kommissionens fordringar kommer att återbetalas.
b)
Principerna om proportionalitet, öppenhet och insyn, sund ekonomisk förvaltning, likabehandling och icke-diskriminering respekteras.
c)
Intressekonflikter förebyggs.
d)
Ekonomiskt stöd får inte kumuleras eller tilldelas retroaktivt och ska, i princip, inbegripa samfinansiering samt får inte syfta eller leda till att det uppkommer en vinst för en tredje part.
e)
Villkoren för erhållande av ekonomiskt stöd ska noggrant fastställas i kontraktet för att undvika att bidragsmottagaren gör skönsmässiga bedömningar. Kontraktet ska bland annat specificera vilka kategorier av personer som är bidragsberättigade, tilldelningskriterier (särskilt kriteriet för fastställande av det exakta beloppet) och en fastställd förteckning över verksamheter som kan erhålla ekonomiskt stöd.
f)
Högst 60 000 euro får utbetalas i ekonomiskt stöd till varje enskild tredje part, utom i de fall det ekonomiska stödet är det främsta syftet med projektet.
2. De nationalitets- och ursprungsregler som anges i artiklarna 8 och 9 i förordning (EU) nr 236/2014 är tillämpliga. Om ett bidrag i flera led överstiger 60 000 euro ska de regler för deltagande som fastställs i artikel 52 b vi gälla i tillämpliga delar.
AVDELNING VIII
BETALNINGAR, REDOVISNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPER, FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV
KAPITEL 1
Betalningar
Artikel 58
Årliga åtaganden
1. Vid delad förvaltning ska kommissionen göra de inledande åtgandena efter det att kommissionen antagit programmet i enlighet med artikel 5.
2. Vid indirekt förvaltning ska kommissionen göra det inledande åtagandet efter programmets antagande, efter ikraftträdandet av den överenskommelse som avses i artiklarna 81 och 82 genom vilken budgetgenomförandeuppgifter delegeras till en internationell organisation eller ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet.
3. Därefter ska kommissionen göra motsvarande åtaganden varje budgetår senast den 1 maj. Storleken på de årliga åtagandena ska fastställas i enlighet med finansieringsplanen, varvid hänsyn ska tas till vilka framsteg som gjorts i genomförandet av programmet och vilka medel som finns tillgängliga. Kommissionen ska underrätta förvaltningsmyndigheten när det årliga åtagandet gjorts.
Artikel 59
Gemensamma regler för betalningar
1. Betalningar till en förvaltningsmyndighet kan ha formen av en förhandsfinansiering eller en slutbetalning.
2. Det ska öppnas ett bankkonto i euro specifikt för programmet. När kommissionens betalning går via ett annat bankkonto än programmets konto ska beloppen i fråga och all eventuell ränta utan dröjsmål, och i sin helhet, överföras till programmets konto.
3. Inga belopp får dras av eller hållas inne och inga särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt får tas ut på dessa belopp eller på eventuell ränta.
Artikel 60
Gemensamma regler för beräkning av förhandsfinansiering
1. Varje budgetår får förvaltningsmyndigheten så snart den underrättats om det årliga åtagandet begära en förhandsfinansiering i form av en överföring på upp till 80 % av unionens bidrag för budgetåret i fråga. Från och med det andra budgetåret ska det till ansökningar om förhandsfinansiering fogas en preliminär budget som i detalj redovisar förvaltningsmyndighetens åtaganden och betalningar för de två räkenskapsår som följer på det senaste revisionsuttalandet enligt artikel 68. Efter det att kommissionen har granskat den preliminära budgeten, bedömt programmets faktiska finansieringsbehov och kontrollerat tillgängliga medel ska den helt eller delvis betala ut den begärda förhandsfinansieringen senast 60 dagar efter den dag ansökan om utbetalning registrerades hos kommissionen.
2. Förvaltningsmyndigheten får under budgetårets lopp begära att redan anslagna medel helt eller delvis överförs för att utgöra ytterligare förhandsfinansiering. Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska grunda sin ansökan på en ekonomisk delrapport som visar att de utgifter som faktiskt uppkommit eller kommer att uppkomma till budgetårets slut överstiger beloppen för redan beviljad förhandsfinansiering. Denna typ av efterföljande överföringar ska anses utgöra ytterligare förhandsfinansiering under förutsättning att de inte stödjer sig på ett sådant revisionsuttalande som avses i artikel 68.
3. Varje budgetår under programmets genomförande ska kommissionen, efter godkännandet av räkenskaperna i enlighet med artikel 69.2, stämma av tidigare utbetalningar av förhandsfinansiering mot faktiska och stödberättigande kostnader, som stödjer sig på ett revisionsuttalande enligt artikel 68. På grundval av resultaten av denna avstämning ska kommissionen om så är nödvändigt vidta nödvändiga finansiella justeringar.
Artikel 61
Avbrott i betalningsfristen
1. Den delegerade utanordnaren i den mening som avses i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 får avbryta betalningsfristen för en ansökan om utbetalning i högst sex månader under följande omständigheter:
a)
Om det enligt uppgifter från ett revisionsorgan på nationell nivå eller unionsnivå finns tydliga indikationer på en allvarlig brist i förvaltnings- och kontrollsystemets funktion.
b)
Om den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att ha tagit del av uppgifter som tyder på att utgifter i en betalningsansökan står i samband med en oriktighet med allvarliga ekonomiska följder.
c)
Om något av de dokument som krävs enligt artikel 77 inte har lämnats in.
d)
Om något av de dokument som krävs enligt artiklarna 60 och 64 inte har lämnats in.
Förvaltningsmyndigheten får samtycka till en förlängning av avbrottsperioden med ytterligare tre månader.
2. Den delegerade utanordnaren ska begränsa avbrottet till att gälla den del av utgifterna som omfattas av den betalningsansökan som berörs av omständigheter som avses i punkt 1 första stycket, såvida det inte är omöjligt att identifiera den del av utgifterna som påverkas. Den delegerade utanordnaren ska omedelbart informera förvaltningsmyndigheten och den medlemsstat som är värdland för denna myndighet om anledningen till avbrottet och be dem att åtgärda situationen. Den delegerade utanordnaren ska låta avbrottet upphöra så snart nödvändiga åtgärder har vidtagits. Detta avbrott kan förlängas utöver sex månader om de åtgärder som krävs inte har vidtagits.
Artikel 62
Innehållande av utbetalningar
1. Kommissionen får tillfälligt hålla inne samtliga eller en del av utbetalningarna under följande omständigheter:
a)
Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister som har äventyrat unionens bidrag och för vilka inga korrigerande åtgärder har vidtagits.
b)
De deltagande länderna har på ett allvarligt sätt åsidosatt sina skyldigheter enligt artikel 31.
c)
Utgifterna står i samband med en oriktighet med allvarliga ekonomiska följder som inte har korrigerats.
d)
Utvärderings- och övervakningssystemet har allvarliga brister vad gäller kvalitet och tillförlitlighet.
e)
Det framgår av övervakningen, utvärderingen eller revisionen att programmet inte håller de tidsramar som anges i artikel 4 och att resultaten inte motsvarar vad som beskrivits i rapporterna i enlighet med artikel 77.
2. Kommissionen får besluta att helt eller delvis hålla inne utbetalningar av förhandsfinansiering efter att ha gett förvaltningsmyndigheten möjlighet att lämna synpunkter.
3. Kommissionen ska häva innehållandet av hela eller delar av betalningarna om förvaltningsmyndigheten har vidtagit de åtgärder som krävs för att innehållandet ska kunna hävas.
Artikel 63
Utbetalningar till samordnande stödmottagare
1. Utbetalningar till samordnande stödmottagare kan ha följande form:
a)
Förhandsfinansiering
b)
Mellanliggande betalning
c)
Slutbetalning
2. Förvaltningsmyndigheten ska se till att utbetalningarna till de samordnande stödmottagarna förmedlas så snabbt som möjligt i enlighet med det ingångna kontraktet. Inga belopp får dras av eller hållas inne, såvida det inte annat anges i det ingångna kontraktet, och det får inte heller tas ut några särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt som kan minska utbetalningarna.
Artikel 64
Slutbetalning
1. Senast den 30 september 2024 ska förvaltningsmyndigheten lämna in ansökan om slutbetalning jämte de handlingar som avses i artikel 77.5.
2. Slutsaldot ska betalas ut senast tre månader efter räkenskapsavslutningen för det sista räkenskapsåret eller en månad efter godtagandet av den slutliga genomföranderapporten, beroende på vilken dag som infaller senast.
Artikel 65
Undantag från återtagande
1. Det belopp som ska återtas ska minskas med de belopp som förvaltningsmyndigheten inte har kunnat deklarera till kommissionen på grund av
a)
att projektet ställts in genom ett rättsligt förfarande eller ett administrativt överklagande med uppskjutande verkan,
b)
att ett fall av force majeure allvarligt har påverkat genomförandet av hela eller delar av programmet,
c)
att artiklarna 61 och 62 är tillämpliga.
2. Om förvaltningsmyndigheten åberopar force majeure enligt punkt 1 b ska den visa vilka direkta följder denna force majeure har för genomförandet av hela eller delar av programmet. Vid tillämpningen av punkt 1 a och b är det möjligt att begära minskning en gång om inställandet eller force majeure har varat i högst ett år, eller ett antal gånger som motsvarar den tid som force majeure varat eller antalet år mellan den dag då genomförandet av projektet ställdes in genom ett rättsligt eller administrativt beslut och dagen för det slutliga rättsliga eller administrativa beslutet.
3. Senast den 15 februari ska förvaltningsmyndigheten informera kommissionen om de undantag som avses i punkt 1 för det belopp som ska deklareras per den 31 december föregående budgetår.
Artikel 66
Återtagandeförfarande
1. Kommissionen ska i god tid underrätta förvaltningsmyndigheten när det finns risk för återtagande enligt artikel 6 förordning (EU) nr 236/2014.
2. På grundval av de uppgifter som kommissionen mottagit per den 15 februari ska den informera förvaltningsmyndigheten om vilket belopp som kommer att återtas som ett resultat av de uppgifterna.
3. Förvaltningsmyndigheten ska ha två månader på sig att godkänna det belopp som ska återtas eller lämna synpunkter.
4. Senast den 30 juni ska förvaltningsmyndigheten lämna in en reviderad finansieringsplan, vilken ska ta hänsyn till verkningarna av minskningen av stödbeloppet för programmets tematiska mål och det tekniska biståndet för det berörda budgetåret. Om förvaltningsmyndigheten underlåter att göra detta ska kommissionen revidera finansieringsplanen genom att minska unionens bidrag under det berörda budgetåret. Minskningen ska påverka de tematiska målen och det tekniskt bistånd proportionellt.
5. Kommissionen ska ändra sitt beslut om antagande av programmet.
Artikel 67
Användning av euro
1. Förvaltningsmyndigheten och stödmottagaren ska omräkna utgifter i en annan valuta än euro till euro genom tillämpning av kommissionens månatliga växelkurs för någon av följande tidpunkter:
a)
Den månad under vilken utgifterna uppkommit.
b)
Den månad under vilken utgifterna lämnades in för granskning i enlighet med artikel 32.1.
c)
Den månad under vilken utgifterna rapporterades till den samordnande stödmottagaren.
2. Vald metod ska anges i programmet och gälla under programmets hela löptid. Det är möjligt att använda olika metoder för tekniskt bistånd och projekt.
KAPITEL 2
Redovisning och godkännande av räkenskaper
Artikel 68
Redovisning av räkenskaper
1. Programmets räkenskaper ska upprättas av förvaltningsmyndigheten. Räkenskaperna ska föras oavhängigt och separat och endast omfatta de transaktioner som gäller programmet. De ska möjliggöra en uppföljningsanalys av programmet vad gäller de enskilda prioriteringarna och det tekniska biståndet.
2. Förvaltningsmyndigheten ska senast den 15 februari genom sin årliga rapport förse kommissionen med följande finansiella information:
a)
Räkenskaperna för föregående räkenskapsår.
b)
En förvaltningsförklaring undertecknad av en företrädare för förvaltningsmyndigheten som bekräftar att
i)
uppgifterna är rättvisande, fullständiga och korrekta,
ii)
utgifterna använts för avsett ändamål,
iii)
de kontrollsystem som införts ger tillräckliga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.
c)
En årlig sammanfattning av förvaltningsmyndighetens kontroller, bl.a. en analys av typerna och omfattningen av de fel och svagheter som konstaterats i systemen samt en redogörelse för vilka korrigerande åtgärder som har vidtagits eller planeras.
d)
Ett revisionsuttalande om årsräkenskaperna.
e)
En årlig revisionsberättelse upprättad av revisionsmyndigheten som innehåller en sammanfattning av de revisioner som genomförts, inbegripet en analys av typerna och omfattningen av de fel och svagheter som konstaterats, både på system- och projektnivå, samt en redogörelse för vilka korrigerande åtgärder som har vidtagits eller planeras.
f)
En uppskattning av kostnaderna under perioden 1 juli-31 december föregående år.
g)
En förteckning över avslutade projekt under räkenskapsåret.
3. De räkenskaper som avses i punkt 2 a ska lämnas för varje program och innehålla följande uppgifter för varje prioritering och för det tekniska stödet:
a)
De utgifter som uppkommit och betalats samt de intäkter som intjänats och mottagits av förvaltningsmyndigheten.
b)
De belopp som avskrivits och återkrävts under räkenskapsåret, belopp som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut samt belopp som inte kan återkrävas.
4. Det revisionsuttalande som avses i punkt 2 d ska fastställa om räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild, om de därmed sammanhängande transaktionerna är lagliga och korrekta samt om kontrollsystemen fungerar väl. Det ska även framgå av detta yttrande om revisionsarbetet föranleder tvivel på vad som sägs i den förvaltningsförklaring som avses i punkt 2 b.
Artikel 69
Godkännande av räkenskaper
1. Kommissionen ska granska räkenskaperna och underrätta förvaltningsmyndigheten senast den 31 maj året efter räkenskapsårets slut om huruvida den godkänner räkenskaperna som fullständiga, korrekta och sanningsenliga.
2. Kommissionen ska stämma av förhandsfinansiering mot de stödberättigande kostnader som stödjer sig på ett revisionsuttalande enligt artikel 68.2 d.
3. Godkännandet av räkenskaperna ska inte påverka senare finansiella korrigeringar i enlighet med artikel 72.
Artikel 70
Arkiveringsperiod
1. Förvaltningsmyndigheten och stödmottagarna ska bevara samtliga dokument som har samband med ett program eller ett projekt under en period av fem år från och med dagen för slutbetalningen för programmet. De ska bevara rapporter, styrkande handlingar, räkenskaper, räkenskapshandlingar och alla andra dokument som hänför sig till finansieringen av programmet (bl.a. alla handlingar som rör kontraktstilldelningen) eller projektet.
2. Utan hinder av vad som sägs i punkt 1, ska handlingar som rör revisioner, överklaganden, tvister eller skadeståndsanspråk som har samband med programmets eller projektets genomförande bevaras tills dess att dessa revisioner, överklaganden, tvister eller skadeståndsanspråk har avslutats.
KAPITEL 3
Finansiella korrigeringar och återkrav
Avsnitt 1
Finansiella justeringar
Artikel 71
Förvaltningsmyndighetens finansiella korrigeringar
1. Förvaltningsmyndigheten ska ha det huvudsakliga ansvaret för att förebygga och utreda oriktigheter och för att utföra nödvändiga finansiella korrigeringar och återkrav. Om det rör sig om en systembetingad oriktighet, ska förvaltningsmyndigheten utvidga sina utredningar till att omfatta samtliga operationer som kan vara berörda.
Förvaltningsmyndigheten ska utföra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga i samband med att enskilda eller systembetingade oriktigheter som upptäckts i ett projekt eller program. Finansiella korrigeringar innebär att unionens bidrag till ett projekt eller till tekniskt bistånd ställs in helt eller delvis. Förvaltningsmyndigheten ska med beaktande av oriktigheternas art och allvar och den ekonomiska förlusten företa en proportionell finansiell korrigering. Förvaltningsmyndigheten ska föra in de finansiella korrigeringarna i årsräkenskaperna för det räkenskapsår då inställandet beslutades.
2. Det unionsbidrag som ställs in i enlighet med punkt 1 får återanvändas inom det berörda programmet, med förbehåll för punkt 3.
3. Det bidrag som ställs in i enlighet med punkt 1 får inte återanvändas för det projekt för vilket en finansiell korrigering gjorts, eller, när en finansiell korrigering gjorts för en systembetingad oriktighet, för ett projekt som påverkas av den systembetingade oriktigheten.
Artikel 72
Kommissionens finansiella korrigeringar
1. Kommissionen ska göra finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis ställa in unionens bidrag till ett program och genom att från förvaltningsmyndigheten återvinna, i syfte att utesluta dem från unionens finansiering, sådana belopp som betalats ut i strid med tillämplig lagstiftning, eller som har samband med brister i programförvaltningen och kontrollsystemen som konstaterats av kommissionen och Europeiska revisionsrätten.
2. Överträdelser av tillämplig lagstiftning ska leda till finansiella korrigeringar enbart med avseende på utgifter som har deklarerats för kommissionen och om ett av följande villkor är uppfyllda:
a)
Överträdelsen har påverkat urvalet av ett projekt eller ett kontrakt om tekniskt bistånd, eller, om det på grund av överträdelsens karaktär inte är möjligt att fastställa denna påverkan, det föreligger en konkret risk att överträdelsen har haft sådan påverkan.
b)
Överträdelsen har påverkat de utgifter som deklarerats för programmet eller, om det på grund av överträdelsens karaktär inte är möjligt att kvantifiera dess ekonomiska verkningar, det föreligger en konkret risk att överträdelsen har haft sådan påverkan.
3. Kommissionen ska göra finansiella korrigeringar om den efter nödvändig utredning drar följande slutsatser:
a)
Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister, vilket har inneburit en risk för den del av unionsbidraget som redan betalats ut.
b)
Förvaltningsmyndigheten har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 71 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.
c)
De utgifter som deklarerats i den årliga rapporten eller slutrapporten är oriktiga och har inte korrigerats av förvaltningsmyndigheten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.
Kommissionens finansiella korrigeringar ska bygga på enskilda fall av konstaterade oriktigheter och ska beakta om oriktigheten i fråga är systembetingad. Om det inte är möjligt att exakt fastställa storleken på de oriktiga utgifterna ska kommissionen tillämpa en schablonsats eller göra en extrapolerad finansiell korrigering.
4. När kommissionen fattar beslut om storleken på korrigeringen i enlighet med punkt 3 ska den respektera proportionalitetsprincipen genom att beakta oriktighetens art och allvar samt omfattningen och de ekonomiska följderna av de brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som konstaterats i programmet.
5. Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på rapporter från externa revisorer, ska den dra sina egna slutsatser beträffande de finansiella följderna efter att ha hört förvaltningsmyndigheten och revisorerna.
6. Kommissionen har rätt att göra finansiella korrigeringar gentemot förvaltningsmyndigheten även efter det att programmet avslutats.
7. Kriterierna för att fastställa hur omfattande finansiella korrigeringar som ska göras och för att tillämpa schablonsatser eller göra en extrapolerad finansiell korrigering är de som har fastställts i överensstämmelse med förordning (EU) nr 1303/2013 (12), särskilt artikel 144, samt de som anges i kommissionens beslut av den 19 december 2013 (13).
Artikel 73
Förfarande
1. Innan kommissionen fattar beslut om en finansiell korrigering ska den underrätta förvaltningsmyndigheten om sina preliminära slutsatser från granskningen och begära att förvaltningsmyndigheten lämnar synpunkter inom två månader.
2. Om kommissionen föreslår en finansiell korrigering som grundar sig på en extrapolering eller en schablonsats, ska förvaltningsmyndigheten ges möjlighet att genom en granskning av den berörda dokumentationen visa att oriktighetens faktiska omfattning är mindre än vad kommissionen bedömt. Efter överenskommelse med kommissionen får förvaltningsmyndigheten begränsa denna granskning till att omfatta en lämplig andel eller ett urval av berörd dokumentation. Utom i vederbörligen motiverade fall får tidsfristen för granskningen inte överskrida ytterligare en tvåmånadersperiod efter den tvåmånadersperiod som avses i punkt 1.
3. Kommissionen ska beakta det bevismaterial som förvaltningsmyndigheten tillhandahåller inom de tidsfrister som anges i punkterna 1 och 2.
4. Om förvaltningsmyndigheten inte godtar kommissionens preliminära slutsatser ska den inbjudas till överläggningar hos kommissionen, för att säkerställa att alla relevanta uppgifter och synpunkter finns tillgängliga och beaktas när kommissionen ska dra sina slutsatser avseende tillämpningen av en finansiell korrigering.
5. Om en överenskommelse nås och utan att det påverkar punkt 6 får förvaltningsmyndigheten använda det inställda bidraget i fråga på nytt för programmet i överensstämmelse med artikel 71.2.
6. För att göra en finansiell korrigering ska kommissionen fatta beslut inom sex månader efter överläggningarna eller den dag den mottog de kompletterande uppgifterna, om förvaltningsmyndigheten gått med på att lämna in sådana kompletterande uppgifter efter överläggningarna. Kommissionen ska beakta alla uppgifter och synpunkter som framkommit under förfarandet. Om det inte hålls några överläggningar, ska sexmånadersperioden börja löpa två månader efter den dag den inbjudan som sänts av kommissionen är daterad.
7. Om kommissionen eller Europeiska revisionsrätten upptäcker oriktigheter som visar på allvarliga brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ska den därav följande finansiella korrigeringen leda till att unionens bidrag minskas.
Det första stycket är inte tillämpligt när det gäller allvarliga brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemens fungerar som, före den dag då de upptäcks av kommissionen eller Europeiska revisionsrätten
a)
har angivits i den förvaltningsförklaring, den årliga kontrollrapport eller det revisionsuttalande som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 68, eller i andra revisionsrapporter från revisionsmyndigheten till kommissionen eller varit föremål för lämpliga åtgärder eller
b)
varit föremål för lämpliga korrigerande åtgärder från förvaltningsmyndighetens sida.
Bedömningen av allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemens sätt att fungera ska grunda sig på den lagstiftning som var tillämplig när de relevanta förvaltningsförklaringarna, årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena lämnades in.
När kommissionen beslutar om en finansiell korrigering ska den
a)
respektera proportionalitetsprincipen genom att ta hänsyn till vilken typ av allvarlig brist i ett förvaltnings- och kontrollsystem det rör sig om, den allvarliga bristens svårighetsgrad samt dess ekonomiska följder för unionens budget,
b)
vid tillämpningen av en schablonsats eller extrapolerad korrigering, utesluta oriktiga utgifter som tidigare upptäckts av förvaltningsmyndigheten och som har varit föremål för en justering av räkenskaperna samt utgifter som är föremål för en pågående granskning av sin laglighet och korrekthet,
c)
ta hänsyn till schablonsatser eller extrapolerade korrigeringar som tillämpats på utgifterna av förvaltningsmyndigheten på grund av andra allvarliga brister som upptäckts av förvaltningsmyndigheten vid fastställandet av den kvarstående risken för unionens budget.
Avsnitt 2
Återkrav
Artikel 74
Finansiellt ansvar och återkrav
1. Förvaltningsmyndigheten ska ha ansvaret för att återkräva felaktigt utbetalda belopp.
2. Om återkravet avser en överträdelse från förvaltningsmyndighetens sida av sådana rättsliga förpliktelser som följer av denna förordning och förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 åligger det förvaltningsmyndigheten att återbetala de berörda beloppen till kommissionen.
3. Om återkravet avser systembetingade brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem åligger det förvaltningsmyndigheten att återbetala de berörda beloppen till kommissionen i enlighet med den ansvarsfördelning mellan de deltagande länderna som fastställs i programmet.
4. Om återkravet gäller en fordran gentemot en stödmottagare som är etablerad i en medlemsstat och förvaltningsmyndigheten inte har kunnat återkräva denna skuld ska den medlemsstat där stödmottagaren är etablerad betala beloppet i fråga till förvaltningsmyndigheten och därefter begära återbetalning från stödmottagaren.
5. Om återkravet gäller en fordran gentemot en stödmottagare som är etablerad i ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet och förvaltningsmyndigheten inte har kunnat återkräva denna skuld ska det partnerland i det gränsöverskridande samarbetet där stödmottagaren är etablerad ha den ansvarsnivå som fastställs i de relevanta finansieringsöverenskommelser som avses i artiklarna 8 och 9.
Artikel 75
Återbetalning till förvaltningsmyndigheten
1. Förvaltningsmyndigheten ska återkräva felaktigt utbetalda belopp jämte eventuell dröjsmålsränta från den samordnande stödmottagaren. De berörda stödmottagarna ska betala tillbaka de felaktigt utbetalda beloppen till den samordnande stödmottagaren i enlighet med det partnerskapsavtal som ingåtts dem emellan. Om den samordnande stödmottagaren inte lyckas utverka en återbetalning från den berörda stödmottagaren ska förvaltningsmyndigheten formellt uppmana stödmottagaren att återbetala beloppet till den samordnande stödmottagaren. Om den berörda stödmottagaren inte återbetalar beloppet ska förvaltningsmyndigheten begära att det deltagande land i vilket den berörda stödmottagaren är etablerad återbetalar de felaktigt utbetalda beloppen i enlighet med artikel 74.2-74.5.
2. Förvaltningsmyndigheten ska med stöd av de deltagande länderna utöva tillbörlig aktsamhet för att säkerställa att betalningskraven leder till återbetalning. Förvaltningsmyndigheten ska särskilt förvissa sig om att fordran är säker, likvid och förfallen till betalning. Om förvaltningsmyndigheten överväger att avstå från att kräva in en fastställd fordran ska den först försäkra sig om att ett beslut om detta är formellt korrekt och förenligt med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet. Beslutet att avstå från att kräva in en fordran måste föreläggas den gemensamma övervakningskommittén för förhandsgodkännande.
3. Förvaltningsmyndigheten ska hålla kommissionen underrättad om samtliga åtgärder som vidtagits för att återkräva beloppet. Kommissionen får när som helst ta över uppgiften att återkräva beloppen antingen direkt från stödmottagaren eller från berört deltagande land.
4. När ett ärende överförs till ett deltagande land eller kommissionen ska alla handlingar som behövs för återkravet bifogas liksom bevisen för de åtgärder som vidtagits av förvaltningsmyndigheten för att återkräva de förfallna beloppen.
5. De kontrakt som ingås av förvaltningsmyndigheten ska innehålla en klausul som ger kommissionen eller det deltagande land där stödmottagaren är etablerad rätt att återkräva sådana belopp som ska betalas till förvaltningsmyndigheten som denna inte har kunnat återkräva.
Artikel 76
Återbetalning till kommissionen
1. Alla återbetalningar till kommissionen ska göras före den förfallodag som anges i betalningskravet. Förfallodagen ska vara 45 dagar från och med dagen för utfärdandet av debetnotan.
2. Varje försening av en återbetalning ska leda till att dröjsmålsränta tas ut från och med förfallodagen till och med den dag då betalning sker. Räntesatsen för dröjsmålsränta ska vara 3,5 procentenheter högre än den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner den första arbetsdagen i den månad då förfallodagen inträffar. Belopp som ska återbetalas kan kvittas mot varje slag av belopp som ska betalas till stödmottagaren eller ett deltagande land. Detta ska inte påverka parternas rätt att komma överens om att betalning ska ske i form av delbetalningar.
AVDELNING IX
RAPPORTERING, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING
Artikel 77
Förvaltningsmyndighetens årliga rapporter
1. Senast den 15 februari ska förvaltningsmyndigheten till kommissionen lämna en årlig rapport som godkänts av den gemensamma övervakningskommittén. Denna årliga rapport ska ha en teknisk och en finansiell del som omfattar det föregående räkenskapsåret.
2. Den tekniska delen ska ange
a)
vilka framsteg som gjorts i genomförandet av programmet och dess prioriteringar,
b)
en detaljerad förteckning över ingångna kontrakt samt en förteckning över utvalda projekt som det ännu inte ingåtts kontrakt för, inklusive reservförteckningar,
c)
vilka tekniska stödåtgärder som genomförts,
d)
vilka åtgärder som vidtagits när det gäller övervakning och utvärdering av projekten, resultaten av dessa samt de åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med konstaterade problem,
e)
vilka informations- och kommunikationsåtgärder som genomförts.
3. Den finansiella delen ska utformas i enlighet med artikel 68.2.
4. Den årliga rapporten ska även innehålla en redogörelse för vilka åtgärder som planeras till det efterföljande räkenskapsåret. Detta omfattar följande:
a)
En uppdaterad revisionsstrategi.
b)
Arbetsprogrammet, finansieringsplanen och den planerade användningen av det tekniska stödet.
c)
De årliga övervaknings- och utvärderingsplanerna i enlighet med artikel 78.2.
d)
Den årliga informations- och kommunikationsplanen i enlighet med artikel 79.4.
5. Senast den 30 september 2024 ska förvaltningsmyndigheten till kommissionen lämna en slutrapport som godkänts av den gemensamma övervakningskommittén. Denna slutrapport ska innehålla i tillämpliga delar, den information som krävs enligt punkterna 2 och 3 ovan för det senaste räkenskapsåret och för hela programperioden.
Artikel 78
Övervakning och utvärdering
1. Övervakningen och utvärderingen av programmet ska syfta till att förbättra programmets utformning och genomförande samt till att bedöma och förbättra aspekterna samstämmighet, effektivitet och verkan. Resultaten av övervakningen och utvärderingen ska beaktas i programplanerings- och genomförandecykeln.
2. En vägledande övervaknings- och utvärderingsplan för programmets hela löptid ska ingå i programmet. Därefter ska det för varje program utarbetas en årlig övervaknings- och utvärderingsplan som ska genomföras av förvaltningsmyndigheten i enlighet med kommissionens riktlinjer och utvärderingsmetod. Dessa årliga planer ska lämnas till kommissionen senast den 15 februari.
3. Förvaltningsmyndigheten ska förutom den löpande övervakningen även utföra resultatorienterad program- och projektövervakning.
4. Kommissionen ska ha tillgång till alla övervaknings- och utvärderingsrapporter.
5. Kommissionen kan när som helst inleda en utvärdering eller övervakning av programmet eller en del av detta. Resultaten av denna övervaknings- och utvärderingsverksamhet ska meddelas till programmets gemensamma övervakningskommitté och förvaltningsmyndighet och kan leda till justeringar av programmet.
AVDELNING X
SYNLIGHET
Artikel 79
Synlighet
1. Både förvaltningsmyndigheterna och stödmottagarna ska ha ansvar för att relevanta uppgifter meddelas till allmänheten.
2. Förvaltningsmyndigheten och stödmottagarna ska se till att unionens bidrag till program och projekt synliggörs i tillräcklig utsträckning så att allmänheten blir mer medveten om unionens insatser och så att alla deltagande länder får en enhetlig bild av unionens stöd.
3. Förvaltningsmyndigheten ska se till att dess synlighetsstrategi och de synlighetsåtgärder som vidtas av stödmottagarna följer kommissionens riktlinjer.
4. Kommunikationsstrategin för programmets hela löptid och en vägledande informations- och kommunikationsplan för det första året, med bl.a. synlighetsåtgärder, ska ingå i programmet. Därefter ska det för varje program utarbetas en årlig informations- och kommunikationsplan som ska genomföras av förvaltningsmyndigheten. Denna plan ska lämnas till kommissionen senast den 15 februari.
DEL TRE
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER
AVDELNING I
INDIREKT FÖRVALTNING MED INTERNATIONELLA ORGANISATIONER
Artikel 80
Internationella organisationer som förvaltningsmyndighet
1. De deltagande länderna får föreslå att programmet förvaltas av en internationell organisation.
2. Endast internationella organisationer i den mening som avses i artikel 43 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012 kan föreslås av förvaltningsmyndigheten.
3. En internationell organisation ska uppfylla de krav som anges i artikel 60 i förordning (EU) nr 966/2012.
4. Innan kommissionen antar ett program ska den försäkra sig om att kraven i punkt 3 är uppfyllda.
Artikel 81
Regler för program som förvaltas av en internationell organisation
1. Kommissionen och den internationella organisationen ska ingå en överenskommelse som i detalj anger de arrangemang som gäller för programmet. Om programmet lämnar bidrag till ett finansieringsinstrument i enlighet med artikel 42 ska de villkor och rapporteringskrav som anges i artikel 140 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 iakttas.
2. Bestämmelserna i del två ska tillämpas på program som förvaltas av en internationell organisation, såvida inte annat föreskrivs i den överenskommelse som avses i punkt 1.
AVDELNING II
INDIREKT FÖRVALTNING MED ETT PARTNERLAND I DET GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETET
Artikel 82
Partnerländer i det gränsöverskridande samarbetet som förvaltningsmyndighet
1. De deltagande länderna får föreslå att programmet förvaltas av ett partnerland i det gränsöverskridande samarbetet.
2. De uppgifter som anförtrotts det utsedda partnerlandet ska fastställas i den överenskommelse som ingåtts mellan kommissionen och partnerlandet i enlighet med bestämmelserna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012.
3. Den överenskommelse som avses i punkt 2 ska i detalj ange de arrangemang som gäller för programmet. Den ska särskilt fastställa vilka bestämmelser i del två som är tillämpliga med hänsyn till den typ av uppgifter som anförtrotts förvaltningsmyndigheten och vilka belopp det rör sig om.
DEL FYRA
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 83
Övergångsbestämmelser
Kommissionens förordning (EG) nr 951/2007 (14) ska fortsätta att gälla för rättsakter och åtaganden som avser genomförande av budgeten under åren före 2014.
Artikel 84
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 augusti 2014.