PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/82
av den 21 januari 2015
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.3 och 11.5, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1193/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av citronsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 6,6 och 42,7 %.
(2)
Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) godtog genom beslut 2008/899/EG (3) prisåtaganden från sex kinesiska exporterande tillverkare (inklusive en grupp exporterande tillverkare) tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier.
(3)
Genom beslut 2012/501/EU (4), återkallade kommissionen det åtagande som erbjudits av en exporterande tillverkare, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (nedan kallad Laiwu).
1.2 Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som nu är i kraft snart skulle upphöra att gälla (5), mottog kommissionen den 2 augusti 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av SA Citrique Belge och Jungbunzlauer Austria AG (nedan kallade sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 100 % av tillverkningen av citronsyra i unionen.
(5)
Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1.3 Begäran om en partiell interimsöversyn
(6)
Sökandena ingav även en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran om en partiell interimsöversyn begränsad till en undersökning av dumpning beträffande Laiwu. Sökandena lämnade prima facie-bevis som visade att Laiwu sedan den senaste undersökningsperioden hade ökat sin produktionskapacitet och sitt utbud av produkter.
(7)
Med tanke på att Laiwu hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, lämnade sökandena en beräkning av dumpningsmarginalerna som grundades på en jämförelse mellan ett konstruerat normalvärde (tillverknings- och försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrationskostnader samt vinst) i Kina med hänsyn till den påstådda avsaknaden av representativ inhemsk försäljning och Laiwus exportpris till unionen. Jämförelsen visade att dumpningsmarginalen förefaller vara högre än nivån på de gällande åtgärderna. Sökandena hävdade därför att fortsatta åtgärder på den nuvarande nivån, som grundades på den dumpningsnivå som tidigare fastställts, skulle vara otillräckliga för att motverka effekterna av den skadevållande dumpningen. Sökandena hävdade också att Laiwu kanske inte längre är berättigat till marknadsekonomisk status.
1.4 Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång och interimsöversyner
(8)
Den 30 november 2013 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av citronsyra med ursprung i Kina (nedan kallat det berörda landet). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (6) nedan kallat tillkännagivandet om inledande). Förfarandet bestod av
-
en översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen,
-
en partiell interimsöversyn, begränsad till undersökningen av Laiwus dumpning, som inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen,
-
en partiell interimsöversyn, begränsad till undersökningen av åtgärdernas form, som inleddes på kommissionens initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, och
-
en partiell interimsöversyn, begränsad till skada, som inleddes på kommissionens initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.
1.5 Berörda parter
(9)
I tillkännagivandet om inledandet uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, de kända exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Därför informerade kommissionen även tillverkare i Kanada om inledandet och uppmanade dem att delta.
(10)
Berörda parter hade möjlighet att lämna synpunkter om inledandet av undersökningen och att begära att få bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing officer) i handelspolitiska förfaranden.
1.6 Stickprov
(11)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de exporterande tillverkarna och importörerna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
1.6.1 Stickprovsförfarande avseende importörer
(12)
För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Sex icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomförde kommissionen samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. Ingen av dem lämnade synpunkter.
1.6.2 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina
(14)
För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.
(15)
Nio exporterande tillverkare i det berörda landet, varav två var närstående, tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med tanke på ärendets komplexitet och den berörda industrins struktur beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes. Ingen av de exporterande tillverkarna lämnade synpunkter på stickprovsförfarandet. Sju av de nio exporterande tillverkarna lämnade svar på frågeformuläret och två beslutade sig för att inte samarbeta i undersökningen.
1.7 Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status
(16)
I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ett ansökningsformulär om marknadsekonomisk status till Laiwu.
1.8 Svar på frågeformuläret
(17)
Kommissionen sände frågeformulär till de sju samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning. Samtliga sju exporterande tillverkare svarade. Kommissionen sände ett separat frågeformulär till Laiwu för att bedöma om huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller dumpningen är varaktiga. Företaget besvarade frågeformuläret.
1.9 Kontrollbesök
(18)
Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:
a) Unionstillverkare
-
SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgien.
-
Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Österrike.
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Tyskland.
b) Importörer
-
Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg.
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland.
c) Användare
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Frankrike.
-
Procter & Gamble International Operations SA, Schweiz.
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nederländerna.
d) Exporterande tillverkare i Kina
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd, Bengbu.
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laiwu.
-
RZBC Group, Rizhao.
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd, Changle, Weifang.
e) Tillverkare i det jämförbara landet
-
Jungbunzlauer Kanada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(19)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(20)
Den berörda produkten är citronsyra (inklusive trinatriumcitratdihydrat) med ursprung i Kina som för närvarande omfattas av KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(21)
Citronsyra är ett surgörande och pH-reglerande medel som har många användningsmöjligheter, t.ex. i drycker, livsmedel, tvättmedel, kosmetik och läkemedel. De viktigaste råvarorna är socker/melass, tapioka, majs eller glukos (från säd) och olika ämnen för mikrobiell fermentering av kolhydrater under vatten.
2.2 Likadan produkt
(22)
Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål:
1.
Den berörda produkten.
2.
Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina.
3.
Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kanada, som användes som jämförbart land.
4.
Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.
(23)
Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång
(24)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och om dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna för import från Kina skulle upphöra att gälla.
3.1.1 Normalvärde
- Jämförbart land
(25)
Eftersom Kina inte anses vara en marknadsekonomi, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av priset i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ett jämförbart land (se skäl 9).
(26)
I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Inga berörda parter lämnade synpunkter.
(27)
Kanada användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Eftersom det kanadensiska samarbetsvilliga företaget var den enda tillverkaren av citronsyra i Kanada och var närstående till en av de klagande tillverkarna, undersökte kommissionen möjligheter till samarbete med andra kända producentländer, såsom Förenta staterna, Brasilien, Thailand och Ukraina. Ett brasilianskt och ett thailändskt företag visade samarbetsvilja, men besvarade till slut inte frågeformuläret. Det var bara den enda kanadensiska tillverkaren av citronsyra som lämnade de begärda upplysningarna.
(28)
Till skillnad från Förenta staterna, Brasilien och Ukraina, tillämpar inte Kanada några antidumpningstullar på import av citronsyra. Den reguljära tullavgiften är dessutom 0 % (7).
(29)
Eftersom det råder fri konkurrens på den kanadensiska marknaden drog kommissionen slutsatsen att Kanada är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen fastställde normalvärdet på grundval av den kanadensiska tillverkarens inhemska försäljning till icke-närstående kunder.
(30)
En produkttyp tillverkades och såldes inte i det jämförbara landet och det fanns således ingen motsvarighet till den produkttypen som tillverkades i Kina och exporterades till unionen. Normalvärdet för denna produkt konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkarens tillverkningskostnader för den motsvarande produkten i det jämförbara landet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader samt vinst.
3.1.2 Exportpris
(31)
Kommissionen fastställde exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder i unionen. Alla samarbetsvilliga tillverkare utom Laiwu exporterade direkt till oberoende kunder i unionen enligt villkoren i åtagandet.
3.1.3 Jämförelse
(32)
Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.
(33)
När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt kommissioner.
3.1.4 Dumpningsmarginal
(34)
För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(35)
På grundval av detta konstaterades dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, vara upp till 38 % under översynsperioden.
(36)
Samarbetsviljan var stor, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nästan hela den totala exporten till unionen under översynsperioden.
(37)
Denna beräkning visade att dumpning förekom även för exporterande tillverkare som omfattades av åtaganden. Kommissionen påminner om att minimiimportpriset i åtagandena grundades på det icke-skadevållande priset (regeln om lägre tull) och åtagandena var därför inte tillräckliga för att fullständigt undanröja den dumpning som konstaterats i den ursprungliga undersökningen.
3.2 Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.2.1 Sannolikhet för fortsatt dumpning
(38)
När det gäller fastställandet av exportpriser var syftet med denna undersökning att fastställa huruvida det föreligger sannolikhet för fortsatt dumpning. Fastställandet av exportpriserna kan inte begränsas enbart till en undersökning av exportörernas tidigare beteende utan måste även omfatta den troliga utvecklingen av deras framtida exportpriser. Det måste med andra ord fastställas om de tidigare priserna utgör en tillförlitlig grund för bedömningen av den framtida utvecklingen av exportpriserna. I detta sammanhang erinras det om att fem företag exporterar till unionen enligt villkoren i ett åtagande. Kommissionen undersökte om de tidigare exportpriserna hade påverkats av förekomsten av åtagandet och att priserna därmed skulle ha varit otillförlitiga för fastställandet av det framtida exportbeteendet.
(39)
Vid undersökningen av tillförlitligheten hos exportpriserna till unionen jämfördes dessa priser på grund av förekomsten av åtaganden med minimiimportpriserna i åtagandena. Det var även nödvändigt att undersöka om exportpriserna till unionen fastställts till en viss nivå huvudsakligen på grund av minimiimportpriserna i åtagandena och om de därför kunde anses vara hållbara. Följaktligen undersökte kommissionen för varje företag om de vägda genomsnittliga exportpriserna till unionen väsentligt översteg minimiimportpriserna. Kommissionen övervägde även hur dessa priser förhöll sig till priserna för exporten till tredjeland.
(40)
Det konstaterades att exportpriserna till unionen för samtliga företag med åtaganden i genomsnitt låg på samma nivå som minimiimportpriserna. Företagens exportpriser till unionen var dessutom väsentligt mycket högre än exportpriserna till tredjeländer. Det är följaktligen mycket sannolikt att exportpriserna till unionen i avsaknad av åtaganden skulle ligga nära exportpriserna till andra tredjeländer.
(41)
Exportpriserna för de företag som omfattades av ett åtagande under översynsperioden ansågs därför vara påverkade av åtagandena och kunde därmed inte utgöra en tillräckligt tillförlitlig grund för att fastställa om dumpningen kommer att fortsätta inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång.
(42)
I avsaknad av ett tillförlitligt exportpris för dessa kinesiska exporterande tillverkare, eftersom åtaganden finns i detta fall, övervägde kommissionen en annan möjlighet för att fastställa exportpriset och därmed kunna bedöma om det är sannolikt att dumpningen fortsätter. Med tanke på att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde citronsyra på världsmarknaden undersökte kommissionen om de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av alla tredjeländer under översynperioden var dumpade.
(43)
Kommissionen jämförde dessa exportpriser med det normalvärde som fastställts i det jämförbara landet (se skäl 26 ff.). De dumpningsmarginaler som fastställdes på så vis är på mellan 43 och 85 %. Dessa dumpningsmarginaler är högre än de dumpningsmarginaler som fastställts på grundval av exportpriserna till unionen under översynsperioden (se skäl 36).
3.2.2 Produktionskapacitet och förbrukning i det berörda landet
(44)
I begäran om översyn uppskattade sökandena att den outnyttjade produktionskapaciteten för citronsyra i Kina är högre än EU:s totala årliga efterfrågan på citronsyra. Den totala kapaciteten för citronsyra uppskattades till 1 800 000 ton. Kommissionen anser att sökandena har överskattat den outnyttjade kapaciteten.
(45)
Undersökningen visade emellertid att de kinesiska exporterande tillverkarna faktiskt har en avsevärd outyttjad kapacitet. Den outnyttjade kapaciteten för de samarbetsvilliga tillverkarna i Kina uppgår till omkring 192 000 ton, vilket motsvarar cirka 41 % av EU:s förbrukning.
(46)
I en branschspecifik undersökning - IHS Chemical Economics Handbook (8) - som flera parter hänvisade till under undersökningen - uppskattades den totala årliga kapaciteten i Kina 2012 dessutom vara flera gånger högre än den totala förbrukningen på unionsmarknaden. Kina stod för ”59 % av världsproduktionen 2012 och stod även för 69 %, 74 % och 12 % av världens kapacitet, export respektive förbrukning under 2012” (9). Dessa uppgifter tyder på att Kina har en allmänt stor produktionskapacitet.
(47)
Förbrukningen förväntas öka i Kina, men enligt IHS Chemical Economics Handbook uppskattas Kinas totala årsförbrukning vara långt lägre än unionsmarknadens. Tillväxten fram till 2018 kommer inte att överstiga unionens nuvarande förbrukning.
(48)
Dessa uppgifter bekräftar att Kinas produktion och kapacitet främst är avsedd för export.
3.2.3 Förhållande mellan priserna i unionen och i det berörda landet
(49)
Enligt uppgifter om priser på citronsyra som inhämtats under undersökningen var de kinesiska inhemska priserna omkring 48 % lägre än priserna på unionsmarknaden som helhet.
(50)
Unionsmarknaden är därför fortfarande attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarnas export.
3.2.4 Förhållande mellan priser till tredjeländer och på unionsmarknaden
(51)
Under översynsperioden var priserna till tredjeländers marknader i genomsnitt 40 % lägre än priserna till unionen.
(52)
De kinesiska exportörerna har ett starkt incitament att lägga om sin export till unionen om åtgärderna skulle upphävas.
(53)
Denna slutsats förstärks ytterligare av prisnivån på Laiwus export till unionen och prisskillnaden mellan Laiwus priser till unionen och till tredjeländer.
(54)
De låga priserna på de begränsade mängder som de exporterande tillverkare som inte samarbetade i denna undersökning exporterade till unionen stöder även denna slutsats.
3.2.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(55)
Den totala produktionskapaciteten (inklusive outnyttjad kapacitet) i Kina jämfört med unionsmarknadens storlek tyder på att exporten till unionen sannolikt skulle öka om åtgärderna upphävs. Exporten skulle sannolikt fortsätta till betydligt dumpade priser.
(56)
Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte berörda parter slutsatsen att priserna till EU-marknaden enligt systemet med minimiimportpriser under de senaste åren är ohållbara, och att de därför kan komma att minska avsevärt och kanske till och med närma sig nivån på exportpriserna från tredjeländer. De ifrågasatte också att den kinesiska exporten, som är stabil, troligen skulle öka i volym och fortsätta att äga rum till dumpade priser om inte åtgärderna förnyas. Undersökningen visade emellertid tydligt att dumpningen fortsätter, även på grundval av de priser som anses vara otillförlitliga, eftersom de är artificiellt höga genom minimiimportpriset i åtagandena. Dessa priser befanns vara betydligt mycket högre än exportpriserna till andra marknader för alla exporterande tillverkare som omfattas av åtaganden. Dessa exporterande tillverkare är vana vid att exportera till priser som är lägre än exportpriserna till EU. Det erinras vidare om att det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att den dumpade lågprisimporten från Kina till unionen ökade med 37 % mellan 2004 och den period på tolv månader som löpte ut i juni 2007 (nedan kallad den ursprungliga undersökningsperioden) (10). Alla dessa faktorer tillsammans med den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina som inte har ifrågasatts, är ett tydligt stöd för konstaterandet att exporten till unionen sannolikt skulle fortsätta till dumpade priser och i ökande mängder om åtgärderna skulle upphävas.
3.3 Partiell interimsöversyn begränsad till Laiwus dumpning
3.3.1 Normalvärde
3.3.1.1 Marknadsekonomisk status
(57)
Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen beslutade kommissionen om huruvida normalvärdet kunde fastställas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i förordningen om Laiwu uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i förordningen och därmed kunde beviljas marknadsekonomisk status.
(58)
Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
-
Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärdena.
-
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(59)
För att fastställa om kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda, uppmanade kommissionen Laiwu att fylla i en ansökan om marknadsekonomisk status. Laiwu svarade inom tidsfristen. Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos Laiwu.
(60)
Kommissionen fann att Laiwu inte uppfyller andra och tredje kriterierna enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.
(61)
När det gäller det andra kriteriet kunde företaget inte visa att det har en enda uppsättning räkenskaper i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessutom saknar företagets bokföring tillräckliga bevis som styrker att räkenskaperna är riktiga och fullständiga. Företaget saknade skriftlig bevisning för att styrka vissa poster i sina räkenskaper. Företagets redovisning innehöll inte rapporter om förändringar i eget kapital för vissa perioder. Dessa brister utgör en överträdelse av principen om en rättvisande bild av bokföringsuppgifter och redovisningar, och hade framför allt inte påtalats av revisorn. Följaktligen överensstämde varken bokföringen eller revisionen med internationella redovisningsnormer.
(62)
Laiwu hävdade att dess bokföring var tillräckligt tydlig för att uppfylla de kinesiska allmänt vedertagna redovisningsprinciperna. Företaget hävdade dessutom att de inkonsekvenser som nämndes i meddelandet om uppgifter om marknadsekonomisk status inte påverkade tillförlitligheten hos dess bokföring. Företaget ansåg att redovisningskraven borde betraktas mot bakgrund av ändamålet (dvs. att skydda investerare).
(63)
Kommissionen konstaterar att det i artikel 2.7 c andra strecksatsen anges att företagen ska ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Detta är ett formellt krav. Tvärtemot vad företaget hävdar, måste räkenskaperna överensstämma med internationella redovisningsnormer, oberoende av vilken status företaget har enligt nationell redovisningslag.
(64)
Kommissionen anser vidare att Laiwus räkenskaper inte fördes i överensstämmelse med kinesisk redovisningslag, eftersom revisorn inte kommenterade den överträdelse av kinesisk redovisningslag som anges i skäl 61.
(65)
Mot bakgrund av ovanstående måste dessa påståenden avvisas.
(66)
Med avseende på det tredje kriteriet kunde företaget inte visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Som ett ”företag med ny och avancerad teknik” omfattas Laiwu närmare bestämt av ett system för nedsättning av inkomstskatt, som avsevärt påverkar företagets finansiella situation.
(67)
Laiwu hävdade att systemet för nedsättning av inkomstskatt inte kunde behandlas enligt det tredje kriteriet eftersom det är en form av bidrag.
(68)
Kommissionen konstaterar att syftet med bedömningen enligt det tredje kriteriet är att fastställa om tillverkarna är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
(69)
Det statliga stöd som Laiwu mottar i form av nedsättning av inkomstskatt är en förmån av permanent karaktär enligt artikel 28 i lagen om bolagsskatt som antogs 2007. Denna förmån infördes i enlighet med ingressen till Kinas författning, där följande anges: ”Partiet måste upprätthålla och förbättra det grundläggande ekonomiska systemet, där offentligt ägande är dominerande och olika ekonomiska branscher utvecklas sida vid sida.”
(70)
Ett av syftena med förmånen är att företagen ska locka till sig kapital till diskonterat värde. Detta skapar en snedvridning på kapitalmarknaderna. Ett inkomstskattesystem där vissa företag som regeringen bedömer som strategiska behandlas gynnsamt är inte ett system som passar in i en marknadsekonomi, utan är fortfarande starkt påverkat av statlig planering, vilket är ett kännetecken för ett icke marknadsekonomiskt system. Kommissionen anser att snedvridningar som införs genom en sådan skattenedsättning även är väsentliga, eftersom de helt förändrar de vinster före skatt som företaget måste uppnå för att vara attraktivt för investerare.
(71)
Mot bakgrund av ovanstående måste dessa påståenden avvisas.
(72)
Kommissionen meddelade resultaten av undersökningen om marknadsekonomisk status till Laiwu, de kinesiska myndigheterna och sökandena. Kommissionen uppmanade dem att lämna synpunkter och begära att bli hörda. De synpunkter som framfördes föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat.
(73)
Laiwu hävdade att kommissionen föreslog att ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås på andra grunder än dem som föranledde inledandet av undersökningen. Enligt företagets åsikt skulle kommissionen ha begränsat bedömningen av marknadsekonomisk status till det första kriteriet.
(74)
För det första bör det noteras att det i artikel 2.7 c anges fem kumulativa kriterier och att samtliga fem kriterier måste vara uppfyllda för att marknadsekonomisk status ska beviljas. Bevisbördan ligger på det företag som ansöker om marknadsekonomisk status.
(75)
I punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande (11) anges dessutom grunderna för inledandet, nämligen att Laiwu har ökat sin produktionskapacitet och sitt utbud av produkter till försäljning. Tillkännagivandet om inledande begränsar inte på något sätt undersökningen av det första kriteriet för marknadsekonomisk status. Prima facie-bevisningen bedöms dessutom individuellt för att motivera inledandet av en undersökning. Bedömningen av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen är en fullständig undersökning av huruvida en viss tillverkare är verksam under marknadsmässiga förhållanden enligt punkt 6.1.1.2 i tillkännagivandet om inledande.
(76)
Avslutningsvis konstaterar kommissionen att Laiwu lämnade in en ansökan om marknadsekonomisk status där man hävdade att samtliga fem kriterier för marknadsekonomisk status var uppfyllda. Enligt de relevanta bestämmelserna i grundförordningen måste ett företag som ansöker om marknadsekonomisk status kunna visa att det är verksamt under marknadsmässiga förhållanden, vilket innebär att bevisbördan, dvs. att bestyrka ansökan med tillräckliga bevis, ligger på företaget. Laiwus krav avvisades därför.
(77)
Efter att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen ha informerat medlemsstaterna om sin analys av ansökan om marknadsekonomisk status, informerade kommissionen de berörda parterna om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status.
3.3.1.2 Jämförbart land
(78)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämdes normalvärdet för Laiwu på grundval av priset i ett tredjeland med marknadsekonomi. För detta ändamål valde kommissionen ett tredjeland med marknadsekonomi, dvs. Kanada (se skäl 26 ff.).
(79)
Kommissionen fastställde normalvärdet på grundval av den kanadensiska tillverkarens inhemska försäljning till icke-närstående kunder.
3.3.2 Exportpris
(80)
I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställde kommissionen exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder i unionen.
3.3.3 Jämförelse
(81)
Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik.
(82)
När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis, justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt kommissioner.
3.3.4 Dumpningsmarginal
(83)
Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(84)
På grundval av detta är den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Laiwu, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, 37,8 %.
3.3.5 De förändrade omständigheternas bestående karaktär
(85)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av varaktig karaktär.
(86)
Det faktum att Laiwu växte från att vara den minsta till den största exporterande tillverkaren till EU anses utgöra en förändrad omständighet av varaktig karaktär. I frågeformuläret bekräftade företaget också att det kommer att upprätthålla sin exportvolym och inte kommer att ändra sitt exportmönster.
4. SKADA
4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(87)
Den likadana produkten tillverkades av två tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(88)
Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.
4.2 Förbrukningen i unionen
(89)
Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Kina och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och svar på frågeformuläret.
(90)
Unionsförbrukningen utvecklades på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukning i unionen
2010
2011
2012
ÖP
Förbrukning i ton (intervaller)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Källa: Svar på frågeformulär och uppgifter från Eurostat.
(91)
Förbrukningen i unionen fluktuerade med +/- 5 % under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen visar emellertid ingen tydlig tendens under skadeundersökningsperioden.
4.3 Import från det berörda landet
4.3.1 Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet
(92)
Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat och svaren på frågeformuläret. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen enligt skäl 88 ff.
(93)
Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
ÖP
Importvolym från de berörda länderna (i ton)
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Marknadsandel (intervall)
40-45 %
36-41 %
38-43 %
35-40 %
Marknadsandel - index
100
92
97
90
Källa: Eurostat.
(94)
Importvolymerna fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Fluktuationen förefaller i viss utsträckning följa tendensen i unionens förbrukning. År 2011, när förbrukningen var låg, låg den kinesiska importen på sin lägsta nivå. När förbrukningen nådde en topp 2012, nådde även den kinesiska importen sin högsta nivå.
(95)
Den kinesiska importen följde inte bara denna tendens under översynsperioden, då den var omkring 10 % lägre än 2010, trots en jämförbar förbrukning i unionen. Trots minskningen behöll den kinesiska importen dessutom en avsevärd marknadsandel på 35-45 % på unionsmarknaden under skadeundersökningen.
4.3.2 Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande
(96)
Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Importpriser
(euro/ton)
2010
2011
2012
ÖP
Kina
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Källa: Eurostat.
(97)
Importpriserna för kinesisk citronsyra ökade med 24 % mellan 2010 och 2012, och minskade därefter med åtta procentenheter mellan 2012 och översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden följde dessa priser utvecklingen av råvarupriser som t.ex. majs.
(98)
Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte en berörd part riktigheten av Eurostats uppgifter utan att tillhandahålla någon konkret bevisning för att styrka påståendet. Denna invändning kunde därför inte godtas.
(99)
Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra
1.
det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och
2.
motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för sedvanliga tullar och importomkostnader.
(100)
För exporterande tillverkare som inte är parter i det åtagande som anges i skäl 2 användes priset till den första oberoende kunden i unionen för jämförelsen. För exporterande tillverkare som är parter i åtagandet var det inte möjligt att använda priserna till den första oberoende kunden i unionen, eftersom de påverkades av villkoren i åtagandet. För dessa exportörer fastställdes prisunderskridandet på grundval av det pris som tas ut av den första oberoende kunden i tredjeländer.
(101)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att även för de parter som inte omfattades av åtagandet, borde det pris som togs ut av den första oberoende kunden i tredjeländer ha använts för att fastställa prisunderskridandet. Undersökningen visade emellertid att de parter som inte omfattas av åtagandet tog ut betydligt lägre priser än vad de parter som omfattas av åtagandet gjorde. Detta tyder på att deras priser inte påverkas av åtagandet och att de därför kan användas för att fastställa prisunderskridandet.
(102)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering för kostnaderna för provisioner och sönderdelning där så var nödvändigt.
(103)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att någon justering för sönderdelning inte längre behövs, eftersom den kinesiska citronsyran inte längre behöver sönderdelas. Undersökningen fastslog emellertid att även om sönderdelning inte alltid behövs, finns det fortfarande tillfällen när så är fallet, vilket motiverar denna justering.
(104)
För icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare kunde prisunderskridandet inte fastställas med användning av priser per produkttyp, eftersom sådana uppgifter inte fanns tillgängliga. Därför fastställdes prisunderskridandet genom en jämförelse mellan de totala vägda genomsnittliga försäljningspriserna både för unionstillverkare och icke samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare.
(105)
Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins omsättning under översynsperioden. Det visade en total vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 20-45 %.
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
4.4.1 Allmänt
(106)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
4.4.2 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(107)
Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 4
Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
ÖP
Produktionsvolym i ton (intervall)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Produktionskapacitet i ton (intervall)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Kapacitetsutnyttjande - index
100
105
106
106
Källa: Svar på frågeformulär.
(108)
Produktionsvolymen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2010 och 2011, med mindre ändringar under de efterföljande perioderna.
(109)
Eftersom produktionskapaciteten nästan förblev oförändrad, avspeglade kapacitetsutnyttjandet utvecklingen av produktionsvolymen. Kapacitetsutnyttjandet ökade betydligt med 5 % mellan 2010 och 2011, och förblev nästan oförändrat under de efterföljande perioderna.
4.4.3 Försäljningsvolym och marknadsandel
(110)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
ÖP
Total försäljningsvolym på unionsmarknaden - index
100
108
108
108
Marknadsandel - index
100
111
102
107
Källa: Svar på frågeformulär.
(111)
Unionsindustrin lyckades öka sin försäljningsvolym med 8 % mellan 2010 och 2011. Därefter låg försäljningsvolymerna kvar på samma nivå fram till översynsperioden.
(112)
Marknadsandelen utvecklades på liknande sätt, och ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Under 2011 och 2012 påverkades marknadsandelen även av de fluktuationer i unionens förbrukning som beskrivs i skäl 91.
4.4.4 Tillväxt
(113)
Unionsindustrin lyckades öka både sin försäljningsvolym med 8 % och sin marknadsandel med 7 %. Samtidigt ökade produktionsvolymerna på ett liknande sätt. Unionsindustrin kunde därför dra fördel av tillväxtmöjligheterna genom att öka sin marknadsandel på en förhållandevis stabil marknad.
4.4.5 Sysselsättning och produktivitet
(114)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
ÖP
Antal anställa - index
100
101
105
106
Produktivitet (ton/anställd) - index
100
105
102
101
Källa: Svar på frågeformulär.
(115)
Sysselsättningen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, och ökade med 6 %. Samtidigt förblev produktiviteten per anställd relativt stabil under skadeundersökningsperioden.
4.4.6 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(116)
De dumpningsmarginaler som fastställdes översteg väsentligt miniminivån. Effekten av de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin mildrades dock, eftersom många av de kinesiska exporterande tillverkarnas prisnivåer påverkades av åtagandet. För alla andra exporterande tillverkare uppvägdes de skadevållande verkningarna av effekten av tullarna. Det går därför att dra slutsatsen att unionsindustrin har återhämtat sig från den skada som den vållats till följd av de kinesiska exporterande tillverkarnas tidigare dumpning.
4.4.7 Priser och faktorer som påverkar priser
(117)
De utvalda unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 7
Försäljningspriser i unionen
2010
2011
2012
ÖP
Försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton) - intervall
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Produktionskostnad per enhet (euro/ton) - intervall
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Källa: Svar på frågeformulär.
(118)
Unionsindustrins vägda genomsnittliga produktionskostnad ökade med 13 % mellan 2010 och 2011 och ökade därefter med ytterligare två procentenheter fram till översynsperioden.
(119)
Försäljningspriserna utvecklades på liknande sätt, men med en fördröjning på ungefär ett år. Unionsindustrin kunde inte föra över hela kostnadsökningen under 2011 till kunderna förrän 2012. Detta ledde till en lägre lönsamhet under 2011, vilket visas i skäl 120 ff.
4.4.8 Arbetskraftskostnader
(120)
Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
2010
2011
2012
ÖP
Genomsnittslön per anställd - index
100
103
114
118
Källa: Svar på frågeformulär.
(121)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd ökade med sammanlagt 18 %, vilket främst berodde på en betydande ökning på 11 procentenheter mellan 2011 och 2012.
4.4.9 Lagerhållning
(122)
Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Lager
2010
2011
2012
ÖP
Utgående lager i ton (intervall)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Källa: Svar på frågeformulär.
(123)
Unionstillverkarnas utgående lager ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. De högre lagernivåerna i slutet av översynsperioden är påverkade av säsongsmässiga faktorer. För de andra perioderna mäts utgående lager i slutet av december, men för slutet av översynsperioden mäts de i slutet av juni, just före en period med relativt hög efterfrågan till följd av ökad förbrukning av drycker och förhållandevis låg produktion på grund av de kommande sommarsemestrarna. Det är därför normalt att ha något större lager vid den tidpunkten på året.
4.4.10 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(124)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:
Tabell 10
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2010
2011
2012
ÖP
Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (intervall)
12-17 %
7-12 %
12-17 %
12-17 %
Index
100
69
103
103
Kassaflöde - index
100
50
86
80
Investeringar - index
100
162
123
106
Räntabilitet - (intervall)
30-40 %
15-25 %
25-35 %
25-35 %
Index
100
59
93
90
Källa: Svar på frågeformulär.
(125)
Kommissionen fastställde lönsamheten för de utvalda producenterna genom att uttrycka nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i procent av omsättningen av sådan försäljning. Lönsamheten var stabil under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins lönsamhet översteg det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen under skadeundersökningsperioden.
(126)
Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sina verksamheter. Det fortsatte att utvecklas på ett tillfredsställande sätt under skadeundersökningsperioden.
(127)
Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda värde. Utvecklingen av räntabiliteten avspeglade i stort sett lönsamhetens utveckling och låg kvar på tillfredsställande nivåer under nästan hela skadeundersökningsperioden.
(128)
Ingen av unionstillverkarna rapporterade svårigheter med kapitalanskaffning under skadeundersökningsperioden.
4.4.11 Slutsats beträffande skada
(129)
De flesta skadeindikatorerna, såsom produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, sysselsättning, arbetskostnader och försäljningspriser utvecklades positivt. Tendensen varierar för de ekonomiska faktorerna, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, men de totala nivåerna är tillfredsställande och visar inga tecken på skada.
(130)
Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av den tidigare dumpningen och att den inte lider väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
4.5 Sannolikhet för återkommande skada
(131)
De ovannämnda tendenserna för priser och importvolymer för den berörda produkten från Kina visar att de kinesiska exportörerna fortfarande hade en betydande närvaro på unionsmarknaden, men de gällande åtgärderna (tull och åtaganden) har lett till att priserna har höjts och volymerna minskat. Unionsindustrin gynnades mest av denna utveckling, eftersom andra tredjeländers marknadsnärvaro förblev relativt begränsad. Detta tyder på att det är de gällande åtgärderna som är den främsta orsaken till att skadan har undanröjts.
(132)
Såsom anges i skäl 45 har de exporterande tillverkarna i Kina outnyttjad kapacitet för att snabbt öka sin export. Med tanke på de mer lukrativa priserna på EU-marknaden jämfört med de flesta marknader i tredjeländer är det dessutom troligt att betydande mängder som i dagsläget exporteras till dessa länder även kan styras över till EU-marknaden om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra.
(133)
Dessutom har stora marknader som Förenta staterna, Brasilien, Thailand och Ukraina infört antidumpningstullar för kinesisk citronsyra. Det kommer därför att bli svårare för de kinesiska exporterande tillverkarna att sälja på dessa marknader än på en oskyddad EU-marknad om antidumpningåtgärderna skulle tillåtas upphöra.
(134)
Dessutom underskrider priserna för de kinesiska exporterande tillverkare som inte omfattas av åtagandet betydligt EU-industrins priser med 20-45 %. De priser som de exporterande tillverkare som omfattas av åtagandet tar ut på tredjeländers marknader underskrider likaså EU-industrins priser med 20-39 %. Detta visar de prisnivåer vid vilka kinesiska exporterande tillverkare sannolikt skulle gå in på unionsmarknaden i avsaknad av åtgärder.
(135)
Sannolikheten för kinesisk lågprisexport i avsaknad av åtgärder bekräftas av ett stort antal antidumpningsundersökningar om kinesisk citronsyra i de andra länder som nämns i skäl 133.
(136)
De kinesiska exporterande tillverkarna har förmåga att betydligt öka sin redan stora marknadsandel till priser som avsevärt underskrider unionsindustrins priser till nackdel för unionsindustrin.
(137)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att de kinesiska exporterande tillverkarna sannolikt inte skulle sänka sina priser till de priser som råder på andra marknader i tredjeländer. Detta argument har emellertid inget stöd i de fakta som framkommit under undersökningen. Såsom anges i skäl 134, ligger de prisunderskridandemarginaler som fastställts för de kinesiska exporterande tillverkare som inte omfattas av åtagandena på unionsmarknaden (20-45 %) mycket nära dem som fastställts för de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtagandena till marknader i tredjeländer (20-39 %). Det är därför sannolikt att i avsaknad av åtgärder skulle de kinesiska priserna på unionsmarknaden närma sig de priser som tas ut av de kinesiska exporterande tillverkarna på annat håll.
(138)
Man kan därför dra slutsatsen att skadan sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.
5. UNIONENS INTRESSE
(139)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett införande av antidumpningsåtgärder för import av citronsyra med ursprung i Kina efter resultaten i denna översyn vid giltighetstidens utgång inte skulle ligga i unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. Samtliga berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.
5.1 Unionsindustrins intresse
(140)
Båda de unionstillverkare som tillsammans står för 100 % av unionens produktion samarbetade i denna undersökning. Såsom anges i skäl 130 har unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av tidigare dumpning.
(141)
De gällande åtgärderna har gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den tidigare lidit. Samtidigt har unionsindustrin visat att dess verksamhet är lönsam när den inte utsätts för illojal konkurrens i form av dumpad import.
(142)
Det är också mycket sannolikt att ett upphörande av åtgärderna skulle leda till ökad illojal konkurrens från dumpad kinesisk import, vilket skulle hota de återstående tillverkarnas fortsatta verksamhet inom en i övrigt lönsam industri. Det erinras om att tre tillverkare i unionen hade lagt ned sin verksamhet innan införandet av åtgärder mot kinesisk import.
(143)
Därför dras slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att de gällande åtgärderna fortsätter.
5.2 Icke-närstående importörers intresse
(144)
Såsom anges i skäl 13 lämnade sex icke-närstående importörer in svar på frågeformuläret för stickprovsförfarandet. De tre största importörerna ingick i urvalet men en av importörerna lämnade till slut inte in ett meningsfullt svar på frågeformuläret. Det slutliga urvalet bestod av de två återstående importörerna.
(145)
Båda importörerna har ett brett produktutbud. Betydelsen av citronsyra för deras totala omsättning varierar stort. För den ena importören står citronsyra för en obetydlig del av den totala omsättningen, medan citronsyra är en av de viktigaste produkterna för den andra importören.
(146)
Ingen av de importörer som ingick i urvalet är helt emot de gällande åtgärderna, men de påpekade att det rådande minimiimportpriset är alltför högt, vilket leder till stora vinster för unionsindustrin. Dessa importörer krävde därför att minimiimportpriset skulle sänkas.
5.3 Användarnas intresse
(147)
Kommissionen har mottagit sex fullständiga svar från användare, främst från kemi- och läkemedelsindustrin. Trots att livsmedels- och dryckesindustrin är den absolut största användaren av citronsyra och står för minst 50 % av den totala förbrukningen, var det ingen användare från den industrin som samarbetade fullständigt.
(148)
Användarna var oroliga över försörjningstryggheten. Ett problem är att unionsindustrin inte helt kan försörja unionsmarknaden. De gällande åtgärderna hindrade dock inte kinesisk import i stora kvantiteter till unionsmarknaden, vilket gjorde att de kinesiska importörerna kunde försörja den del av marknaden som unionsindustrin inte kunde försörja.
(149)
En stor grupp användare, som livsmedels- och dryckesindustrin och läkemedelsindustrin, har bara ett marginellt behov av citronsyra för sina produkter. Enligt deras åsikt är det inte lätt att ersätta citronsyra, och därför är försörjningstryggheten ofta viktigare än priset. För dessa användare är den ekonomiska effekten av åtgärderna obetydlig, eftersom citronsyra inte alls är viktig för deras kostnadsstruktur.
(150)
För användare som tillverkar kemiska produkter, som står för omkring 25 % av den totala EU-förbrukningen, är citronsyra av måttlig vikt och utgör cirka 5 % av råvarukostnaderna. Enligt deras åsikt bör antidumpningsåtgärderna inte fortsätta. Vissa användare lyfte också fram den goda ekonomiska situationen för EU-tillverkarna. Effekten av åtgärderna på dessa användare är större än inom livsmedels- och dryckesindustrin och läkemedelsindustrin. De uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användare som tillverkar kemiska produkter visar dock att de lyckades uppnå en god vinst trots de gällande åtgärderna. Åtgärderna anses därför ha en begränsad effekt på dessa användare.
(151)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter i industrin för tvätt- och rengöringsmedel att för vissa produkter står citronsyra för en större andel av kostnaderna än det genomsnitt på 5 % som nämns ovan. Samtidigt har dessa parter inte lämnat några bevis för att genomsnittet för industrin för tvätt- och rengöringsmedel skulle skilja sig särskilt från de 5 % som uppges för den kemiska industrin överlag. Det anses därför att slutsatserna för den kemiska industrin överlag är tillämpliga även på industrin för tvätt- och rengöringsmedel.
(152)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter vidare att det framtida förbudet mot fosfater i maskindiskmedel kommer att leda till en ökad förbrukning av citronsyra i unionen från och med 2017. Även om det står klart att fosfater måste ersättas med andra ämnen vid denna tidpunkt, är det ännu inte klart om fosfaterna kommer att ersättas av citronsyra eller andra ämnen. Parterna lämnade inte heller någon faktabevisning för de övergripande konsekvenserna av denna förändring.
(153)
På det hela taget uppväger den positiva effekten av åtgärderna för unionsindustrin långt den begränsade eller obetydliga negativa effekt som de gällande åtgärderna har på användarna.
5.4 Försörjningskällor på unionsmarknaden
(154)
De berörda parterna klagade över en påstådd brist på konkurrens på unionsmarknaden. Det är också sant att det bara finns två tillverkare i unionen. Unionsmarknaden behöver import för att tillgodose efterfrågan från EU-användarna, och importen kommer främst från Kina.
(155)
Anledningen till att det bara finns två tillverkare kvar i unionen är dock de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpning, som föranledde de åtgärder som översynen gäller. År 2004, i början av skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, fanns det fortfarande fem tillverkare i unionen som konkurrerade med stora kvantiteter av dumpad kinesisk import. Under de följande åren, 2004-2007, när unionen var utsatt för stora kvantiteter av starkt dumpad export från Kina, tvingades tre unionstillverkare lämna marknaden, vilket ledde till den rådande situationen med duopol.
(156)
När de gällande åtgärderna infördes kunde den nedåtgående tendensen i antalet unionstillverkare hejdas. Om kinesiska exporterande tillverkare återigen skulle tillåtas att börja dumpa obegränsade kvantiteter, skulle unionsindustrin börja lida skada igen, och även förlora marknadsandelar till den kinesisiska importen.
(157)
Unionstillverkarna har inte kapacitet för att fullständigt tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden (se skäl 107). Trots de gällande åtgärderna fortsatte kinesisk import att komma in på unionsmarknaden i betydande kvantiteter, och hade en marknadsandel på 35-45 % under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras i skäl 93.
(158)
I avsaknad av åtgärder skulle kanske även de två befintliga EU-tillverkarna tvingas lämna EU-marknaden. I en sådan situation skulle EU-användarna bli ännu mer beroende av en enda importkälla - Kina - vilket med tanke på försörjningstrygghetens betydelse inte skulle vara i unionens intresse.
5.5 Slutsats om unionens intresse
(159)
På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl eftersom det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av citronsyra med ursprung i Kina.
6. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
6.1 Interimsöversyn begränsad till skada
(160)
De flesta av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna är parter i de åtaganden som avses i skäl 2. Översynen vid giltighetstidens utgång (se skäl 41) har visat att deras exportpriser till EU bestämdes av dessa prisåtaganden, som omfattade minimiimportpriser. Deras exportpriser ansågs följaktligen inte vara tillräckligt tillförlitliga för att användas i analysen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning under de särskilda omständigheter som föreligger i denna undersökning. Såsom förklaras i skäl 100 kan sådana exportpriser följaktligen inte betraktas som en tillförlitlig indikator för att genomföra en tillförlitlig och meningsfull beräkning av prisunderskridandet. Av samma anledning är dessa priser inte heller tillräckligt tillförlitliga för att beräkna en ny nivå för undanröjande av skada.
(161)
För Laiwu, den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte är part i åtagandet, påverkades inte exportpriserna av åtagandet och de kunde därför användas för att fastställa en ny nivå för undanröjande av skada.
6.2 Nivå för undanröjande av skada
(162)
För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undvika att den skada som unionsindustrin lidit återkommer.
(163)
Skadan skulle inte återkomma om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Den vinstmarginal som fastställdes för detta ändamål uppgick till 6 %.
(164)
På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att minska försäljningspriserna i EU med den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under översynsperioden och ersätta den med den ovannämnda vinstmarginalen på 6 %.
(165)
En berörd part hävdade att vinstmarginalen före skatt på 6 % är för låg, på grund av att den höga skattesatsen gör att vinsten efter skatt inte tillhandahåller de nödvändiga resurserna.
(166)
I detta hänseende återspeglar den vinstmarginal som användes för att fastställa nivån för undanröjande av skada vinstmarginalen i avsaknad av dumpad import. Den berörda parten lade inte fram några argument som visar att en vinstmarginal på 6 %, som är den faktiska vinstmarginal som uppnåtts av unionsindustrin i avsaknad av dumpad import och som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, inte skulle vara lämplig för detta ändamål.
(167)
Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för Laiwu, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionstillverkarna på unionsmarknaden under översynsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.
6.3 Slutgiltiga antidumpningsåtgärder
(168)
För företaget Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd bör definitiva antidumpningsåtgärder införas för import av den berörda produkten i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalen och dumpningsmarginalen. Tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpning eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst.
(169)
På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:
Företag
Dumpningsmarginal
Nivå för undanröjande av skada
Slutgiltig antidumpningstull
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Inom ramen för översynen efter giltighetstidens utgång bör de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av citronsyra med ursprung i Kina bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar till olika satser samt åtaganden för vissa företag.
(171)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkade av de rättssubjekt som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella antidumpningstullsatserna.
(172)
Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (12). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om företagets namn- eller adressändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namn- eller adressändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(173)
Två exporterande tillverkare informerade kommissionen om adressändringar. En av dessa meddelade också kommissionen om en namnändring. Dessa ändringar påverkar inte deras verksamhet när det gäller den berörda produkten.
(174)
En annan exporterande tillverkare bör inte längre ha rätt till en individuell tullsats eftersom företaget inte längre existerar.
(175)
Undersökningsresultaten i skälen 173 och 174 lämnades ut och inga synpunkter inkom.
7. FORM AV ÅTGÄRDER
(176)
Inom ramen för översynen avseende form av åtgärder tog kommissionen hänsyn till införandet av minimiimportpriset i åtagandena. Kommissionen undersökte särskilt indexeringsmekanismen.
(177)
Minimiimportpriset indexerades ursprungligen på grundval av variationer i priserna på majs i Förenta staterna. När de ursprungliga åtgärderna infördes, kunde de exporterande tillverkare som erbjöd åtaganden inte hitta en offentlig referenskälla för majspriserna i EU. En sådan källa är nu tillgänglig och den anses lämpligare eftersom minimiimportpriset grundas på unionsindustrins icke-skadevållande pris.
(178)
Kommissionen undersökte också indexeringsvariabeln för förbrukningen av råvaror per ton citronsyra och fann att den är korrekt.
(179)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att i stället för att genomföra en indexering av minimiimportpriset såsom beskrivs ovan, bör man använda ett fast minimipris eller en indexering baserad på prisutvecklingen för andra råvaror än bara majs, eftersom inte alla unionstillverkare använder majs som råvara vid tillverkning av citronsyra. Med tanke på de betydande variationerna både när det gäller produktionskostnader och priser på citronsyra, kan ett fast minimipris snabbt bli föråldrat och bli oskäligt högt eller lågt. Kommissionen anser också att det är olämpligt med en indexering för en råvara med relativt stabila priser, när citronsyrepriserna varierar påtagligt och det inte finns någon tillförlitlig offentlig källa för dem.
(180)
Kommissionens bedömning är därför att ett fast minimipris eller en indexering grundad på olika råvaror inte är rimligare än en indexering baserad enbart på priserna på majs. Eftersom majs inte är den grundläggande råvaran för alla unionstillverkare, ansågs det lämpligt att ändra indexeringsvariabeln för förbrukningen av råvaror för att bättre kunna avspegla den vägda genomsnittliga förbrukningen av majs i unionsindustrin och utvecklingen av det icke-skadevållande priset för unionsindustrin som helhet.
(181)
Inom ramen för den partiella interimsöversynen begränsad till skada, fastställde kommissionen ett nytt icke-skadevållande pris för unionsindustrin. På denna grundval bör minimiimportpriset ses över och uppdateras så att åtagandena kan fortsätta att gälla.
(182)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter erbjöd de fem samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, inklusive en grupp exporterande tillverkare för vilka åtagandena fortfarande är i kraft, tillsammans med den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineraler och kemikalier (se skälen 2 och 3), nya godtagbara prisåtaganden.
(183)
Kommissionen godtog genom genomförandebeslut (EU) 2015/87 (13) dessa nya åtaganden som ersätter de nu gällande åtagandena. De nya åtagandena leder till att dumpningens skadevållande effekter undanröjs och att risken för kringgående begränsas i tillräckligt hög grad.
(184)
För att ytterligare underlätta för kommissionen och tullmyndigheterna att på ett effektivt sätt övervaka att företagen uppfyller sina åtaganden, bör, när begäran om övergång till fri omsättning lämnas in till den behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull endast beviljas under förutsättning att
(i)
det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan,
(ii)
de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företagen till den första oberoende kunden i unionen samt
(iii)
de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan.
Om ovanstående villkor inte uppfylls, ska en antidumpningstull uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.
(185)
Om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen återkallar godtagandet av ett åtagande till följd av en överträdelse genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara den berörda åtagandefakturan ogiltig, ska en tullskuld uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas avseende dessa transaktioner
(186)
Importörer bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppstå som en normal handelsrisk vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning enligt skälen 184 och 185, även om kommissionen direkt eller indirekt godtagit det åtagande som den tillverkare de köpt från erbjudit.
(187)
Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen lämnade inget yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull fastställs härmed för import av citronsyra och trinatriumcitratdihydrat som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2918 14 00 och ex 2918 15 00 (Taric-nummer 2918150010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Slutgiltig antidumpningstull (%)
Taric-tilläggsnummer
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kina
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kina
15,3
A880
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kina
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kina
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kina
32,6
A879
Alla övriga företag
42,7
A999
3. Utan hinder av punkt 1 ska den slutgiltiga antidumpningstullen inte gälla import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Import som deklareras för övergång till fri omsättning och som har fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit åtaganden och vars namn förtecknas i genomförandebeslut (EU) 2015/87 ska vara befriade från den antidumpningstull som införs genom artikel 1, under följande förutsättningar:
a)
Att varorna har tillverkats, sänts och fakturerats direkt av dessa företag till den första oberoende kunden i unionen.
b)
Att importvarorna åtföljs av en giltig åtagandefaktura. Med åtagandefaktura avses en affärsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan till den här förordningen.
c)
Att de varor som deklareras och visas upp för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan.
2. En tullskuld ska uppstå vid tidpunkten för godkännande av deklarationen för övergång till fri omsättning om
a)
det fastställs att för de varor som beskrivs i punkt 1 ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda, eller
b)
kommissionen har återkallat godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i förordning (EG) nr 1225/2009 genom en förordning eller ett beslut där det hänvisas till en särskild transaktion och där det anges att den berörda åtagandefakturan är ogiltig.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2015.