NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 529/2014
av den 12 mars 2014
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) No 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömning av väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 143.5 tredje stycket och artikel 312.4 tredje stycket, och
av följande skäl:
(1)
I enlighet med artikel 143.3 i förordning (EU) nr 575/2013 avser ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde den typ av exponeringar som kan bedömas med ett särskilt riskklassificeringssystem.
(2)
I förordning (EU) nr 575/2013 görs åtskillnad mellan väsentliga utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder som kräver godkännande, samt alla andra förändringar som omfattas av anmälningsplikt. När det gäller avancerade mätmetoder finns ingen uppgift i förordning (EU) nr 575/2013 om tidpunkten för anmälan av utvidgningen eller förändringen, dvs. om förändringen bör anmälas före eller efter det att den genomförts. Hänsyn bör tas till att utvidgningar och förändringar av mindre betydelse inte behöver förhandsanmälas till de behöriga myndigheterna. Det vore dessutom mer effektivt och mindre betungande för instituten att samla in sådana förändringar av lägre väsentlighet och anmäla dem till de behöriga myndigheterna med jämna mellanrum. Detta är redan tillsynspraxis i flertalet medlemsstater. Därför bör åtskillnad göras mellan utvidgningar och förändringar som ska anmälas innan de genomförs och utvidgningar och förändringar som får anmälas först efter det att de genomförts. Detta skulle dessutom säkerställa att de behöriga myndigheterna i sina dagliga uppgifter uppmärksammar utvidgningar eller förändringar med potential att avsevärt ändra kapitalbaskraven eller bedömningen av modellerna eller klassificeringssystemen. Det skulle också säkerställa att instituten skiljer väsentliga utvidgningar eller förändringar från utvidgningar eller förändringar av lägre väsentlighetsnivå på grundval av en riskorienterad tillsynsmetod. Det vore välbetänkt att göra en sådan åtskillnad mellan utvidgningar eller förändringar som ska anmälas före genomförandet och utvidgningar eller förändringar som får anmälas efter det att de genomförts, eftersom anmälan innan genomförandet skulle göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera att denna förordning har tillämpats korrekt. Detta skulle i sin tur också minska institutionernas tillsynsbörda.
(3)
Bedömningen av hur väsentliga utvidgningar eller förändringar är i modellerna beror vanligen på typ och kategori av den utvidgning eller förändring som föreslås (vilka bör återspeglas i de kvalitativa kriterierna) och på dess potential att ändra kapitalbaskraven eller, i förekommande fall, de riskvägda exponeringsbeloppen (vilka bör återspeglas i de kvantitativa kriterierna). Därför bör eventuella kvantitativa kriterier för att bedöma väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar ta formen av ett tröskelvärde baserat på den procentuella förändringen av kapitalbaskraven eller, i tillämpliga fall, av riskvägda exponeringsbelopp före och efter förändringen.
(4)
Medan den kvantitativa tröskeln för enkelhetens skull bör beräknas på grundval av kapitalbaskraven för utvidgningar eller förändringar av de avancerade mätmetoderna, bör tröskelvärdet vid förändringar av internmetoden beräknas på grundval av de riskvägda exponeringsbeloppen för att undvika att gränsvärdena otillbörligt påverkas av skillnader i beloppen för gjorda kreditvärdighetsjusteringar som påverkar kapitalbaskraven, men inte de riskvägda exponeringsbeloppen. Dessutom bör kvantitativa tröskelvärden utformas för att ta hänsyn till den sammanlagda effekten av utvidgningarna eller förändringarna av kapitalbasen på grundval av interna och standardiserade metoder, för att visa i vilken omfattning interna metoder används för de samlade kapitalbaskraven eller de riskvägda exponeringsbeloppen. Detta gäller alla tröskelvärden för båda metoderna, utom det andra tröskelvärdet i artikel 4.1 c ii för internmetoden och tröskelvärdet för förhandsanmälan för internmetoden som är utformade med beaktande av förändringarnas inverkan på de riskvägda exponeringsbelopp som omfattas av tillämpningsområdet för en viss modell. För både internmetoden och avancerade mätmetoder ska beräkningar för att härleda inverkan av en given utvidgning eller förändring göras utifrån samma tidpunkt, eftersom uppsättningen exponeringar (för internmetoden) och riskprofilen (när det rör sig om avancerade mätmetoder) är relativt stabila över tiden.
(5)
Behöriga myndigheter får när som helst vidta lämpliga tillsynsåtgärder vad gäller de utvidgningar eller förändringar av modeller som har anmälts, på grundval av den pågående översynen av befintliga tillstånd att använda de internmetoder som anges i artikel 101 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2). Å ena sidan görs detta för att säkerställa att man uppfyllt de krav som fastställts i del tre, avdelning II, kapitel 3, avsnitt 6 eller i del tre, avdelning III, kapitel 4 eller i del tre, avdelning IV, kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013. Å andra sidan är bestämmelser nödvändiga för att fastställa de utlösande mekanismerna för nya godkännanden och anmälningar av utvidgningar eller förändringar av internmetoderna. Sådana bestämmelser bör inte påverka tillsynskraven för översyn av de interna modeller eller administrativa processer som anges i artikel 20.8 i förordning (EU) nr 575/2013.
(6)
Förändringar av villkoren för permanent partiell användning av internmetoder, eller i tillämpliga fall, det stegvisa genomförandet av internmetoder som omfattas av artiklarna 148 och 150 i förordning (EU) nr 575/2013 för internmetoden och artikel 314 i förordning (EU) nr 575/2013 för avancerade mätmetoder. Därför bör dessa typer av förändringar inte omfattas av denna förordning.
(7)
Tillståndet från de behöriga myndigheterna avser metoder, processer, kontroller och system för insamling av uppgifter och it-system. Därför bör inte modellerna till den uppsättning uppgifter som använts vid beräkningen, vilken grundas på godkända metoder, processer, kontroller, system för insamling av uppgifter och it-system, omfattas av denna förordning.
(8)
För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma om instituten korrekt tillämpat bestämmelserna för att bedöma väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar, bör instituten lämna in nödvändiga dokument till de behöriga myndigheterna. För att minska tillsynsbördan för instituten och öka de behöriga myndigheternas effektivitet vad gäller förfaranden i detta avseende, bör bestämmelser fastställas för att specificera de dokumentationskrav som ska åtfölja ansökningar om godkännande eller anmälningar av utvidgningar eller förändringar.
(9)
Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.
(10)
Bestämmelserna i denna förordning hänger nära samman, eftersom de hänvisar till utvidgningar och/eller förändringar av avancerade mätmetoder och internmetoden för kapitalbaskraven för kreditrisker och operativa risker och eftersom relevanta tillsynsfrågor och förfaranden är likartade för dessa två typer av internmetoder. För att säkra samstämmigheten mellan dessa bestämmelser och för att göra det möjligt för personer som omfattas av dessa krav att lättare få en helhetssyn och tillgång till dessa på ett samordnat sätt, vore det önskvärt att dessa bestämmelser träder i kraft samtidigt och att en enda förordning inbegriper samtliga tekniska standarder för tillsyn som krävs enligt förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller utvidgningar eller förändringar av interna modeller för kreditrisker och operativa risker. Eftersom led a i första stycket i artikel 312.4 avser ett annat syfte, behandlas i denna förordning bara leden b och c.
(11)
Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det utkast till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna, samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
I denna förordning fastställs villkoren för bedömning av väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder som tillåts i förordning (EU) nr 575/2013, inklusive bestämmelser om anmälningar av dessa förändringar och utvidgningar.
Artikel 2
Kategorier av utvidgningar och förändringar
1. Väsentligheten hos förändringar av ett klassificeringssystems tillämpningsområde eller en intern modell för aktieexponering eller hos förändringar av klassificeringssystemen eller de interna modellerna för aktieexponering vad avser internmetoden (”förändringar i internmetoden”) eller hos utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder (”utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder”) ska klassificeras i en av följande kategorier:
a)
Väsentliga utvidgningar eller förändringar vilka, i enlighet med artiklarna 143.3 och 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013, måste ha tillstånd från de berörda behöriga myndigheterna.
b)
Andra utvidgningar eller förändringar som ska anmälas till de behöriga myndigheterna.
2. De utvidgningar eller förändringar som avses i punkt 1 b ska också klassificeras i:
a)
Utvidgningar eller förändringar som ska anmälas innan de genomförs.
b)
Utvidgningar eller förändringar som får anmälas efter det att de genomförts.
Artikel 3
Principer för klassificering av utvidgningar och förändringar
1. Klassificeringen av förändringar av internmetoden ska utföras i enlighet med den här artikeln och artiklarna 4 och 5.
Klassificeringen av utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder ska utföras i enlighet med den här artikeln och artiklarna 6 och 7.
2. Om instituten måste beräkna den kvantitativa inverkan av en eventuell utvidgning eller förändring i kapitalbaskraven eller, i förekommande fall, riskvägda exponeringsbelopp ska de tillämpa följande metod:
a)
Vid bedömningen av den kvantitativa inverkan ska instituten använda senast tillgängliga uppgifter.
b)
När det inte är möjligt att göra en exakt bedömning av den kvantitativa inverkan ska instituten i stället göra en bedömning av inverkan på grundval av ett representativt urval eller andra tillförlitliga inferensmetoder.
c)
För förändringar som inte har någon direkt kvantitativ inverkan ska ingen kvantitativ inverkan beräknas i enlighet med artikel 4.1 c för internmetoden eller artikel 6.1 c för avancerade mätmetoder.
3. En väsentlig utvidgning eller förändring ska inte delas in i flera förändringar eller utvidgningar av lägre väsentlighetsnivå.
4. I tveksamma fall ska instituten ange utvidgningar eller förändringar i den kategori som har högst potentiell väsentlighetsgrad.
5. Om de behöriga myndigheterna har gett sitt tillstånd till en väsentlig utvidgning eller förändring ska instituten beräkna kapitalbaskraven på grundval av den godkända utvidgningen eller förändringen från och med den dag som anges i det nya tillstånd som ska ersätta det tidigare tillståndet. Om en utvidgning eller förändring inte genomförs på det datum som anges i det nya tillståndet ska ett nytt tillstånd begäras från de behöriga myndigheterna, vilket ska tillämpas utan onödigt dröjsmål.
6. Vid försening av genomförandet av en sådan utvidgning eller förändring för vilken den behöriga myndigheten har beviljat tillstånd, ska institutet underrätta den behöriga myndigheten och förelägga den behöriga myndigheten en plan för att i tid genomföra den godkända utvidgningen eller förändringen, som ska tillämpas inom en tidsperiod som ska fastställas tillsammans med den behöriga myndigheten.
7. Om en utvidgning eller förlängning kräver förhandsanmälan till de behöriga myndigheterna och instituten, efter anmälan, beslutar att inte genomföra utvidgningen eller förändringen ska instituten på nytt utan onödigt dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna om detta beslut.
Artikel 4
Väsentliga förändringar av internmetoden
1. Förändringar av internmetoden ska anses vara väsentliga om de uppfyller något av följande villkor:
a)
De omfattas av någon av förändringarna i ett klassificeringssystems tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering som beskrivs i bilaga I, del I, avsnitt 1.
b)
De omfattas av eventuella förändringar av riskklassificeringssystemen eller interna modeller för aktieexponering som beskrivs i bilaga I, del II, avsnitt 1.
c)
De leder till något av följande:
i)
En minskning med 1,5 % av endera
-
ett EU-moderinstituts samlade konsoliderade riskvägda exponeringsbelopp för kredit- och utspädningsrisk, eller
-
ett samlat riskvägt exponeringsbelopp för kredit- och utspädningsrisk i ett institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.
ii)
En minskning på 15 % eller mer av de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna klassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering.
2. För tillämpningen av punkt 1 c i) i denna artikel och i enlighet med artikel 3.2, ska förändringens inverkan utvärderas som ett förhållande beräknat på följande sätt:
a)
I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna klassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering före och efter förändringen i ett EU-moderinstituts konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.
b)
I nämnaren, de samlade riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk innan förändringen i ett EU-moderinstituts konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.
Beräkningen ska avse samma tidpunkt.
Fastställandet av inverkan på riskvägda exponeringsbelopp ska bara avse inverkan av förändringen av internmetoden, och exponeringarna ska antas ligga kvar på oförändrad nivå.
3. För tillämpningen av punkt 1 c ii) i denna artikel och i enlighet med artikel 3.2, ska inverkan av förändringen utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:
a)
I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar före och efter förändringen.
b)
I nämnaren, de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk före förändringen i samband med tillämpningsområdet för riskklassificeringssystemet eller interna modeller för aktieexponeringar.
Beräkningen ska avse samma tidpunkt.
Fastställandet av inverkan på riskvägda exponeringsbelopp ska bara avse inverkan av förändringen av internmetoden, och exponeringarna ska antas ligga kvar på oförändrad nivå.
Artikel 5
Förändringar av internmetoden som inte anses vara väsentliga
1. Förändringar av internmetoden, som inte är väsentliga men som ska anmälas till behöriga myndigheter i enlighet med artikel 143.4 i förordning (EU) nr 575/2013, ska anmälas på följande sätt:
a)
Förändringar som uppfyller något av följande villkor ska anmälas till de behöriga myndigheterna minst två månader före genomförandet:
i)
Förändringar som beskrivs i bilaga I, del I, avsnitt 2.
ii)
Förändringar som beskrivs i bilaga I, del II, avsnitt 2.
iii)
Förändringar som leder till en minskning på minst 5 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar.
b)
Alla andra förändringar ska anmälas minst en gång om året till de behöriga myndigheterna efter det att de genomförts.
2. För tillämpningen av punkt 1 a iii) i denna artikel och i enlighet med artikel 3.2, ska förändringens inverkan utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:
a)
I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk i samband med det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar före och efter förändringen.
b)
I nämnaren, de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk före förändringen i samband med riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar.
Beräkningen ska avse samma tidpunkt.
Fastställandet av inverkan av riskvägda exponeringsbelopp ska bara avse inverkan av förändringen av intermetoden, och exponeringarna ska antas ligga kvar på oförändrad nivå.
Artikel 6
Väsentliga utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder
1. Utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder ska anses vara väsentliga, om de uppfyller något av följande villkor:
a)
De omfattas av någon av de utvidgningar som beskrivs i bilaga II, del I, punkt 1.
b)
De omfattas av någon av de förändringar beskrivs i bilaga II, del II, avsnitt 1.
c)
De leder till något av följande:
i)
En minskning på 10 % eller mer av endera
-
ett EU-moderinstituts konsoliderade kapitalbaskrav för operativ risk, eller
-
de samlade kapitalbaskraven för operativ risk i fråga om ett institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.
ii)
En minskning på 10 % eller mer av endera
-
de samlade kapitalbaskraven för operativ risk på konsoliderad nivå av ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut, eller
-
de samlade kapitalbaskraven för operativ risk för ett dotterföretag om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder.
2. För tillämpningen av punkt 1 c i), och i enlighet med artikel 3.2, ska inverkan av en eventuell utvidgning eller förändring utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:
a)
I täljaren, skillnaden i kapitalbaskraven för operativ risk i samband med avancerade mätmetoders tillämpningsområde före och efter utvidgningen eller förändringen i EU-moderinstitutets konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.
b)
I nämnaren, de samlade kapitalbaskraven för operativ risk före utvidgningen eller förändringen i EU-moderinstitutets konsoliderade nivå eller på en institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.
Beräkningen ska avse samma tidpunkt.
Fastställandet av inverkan på kapitalbaskraven ska bara avse utvidgningens eller förändringens inverkan på avancerade mätmetoder, och därför ska den operativa riskprofilen antas ligga kvar på oförändrad nivå.
3. För tillämpningen av punkt 1 c ii), och i enlighet med artikel 3.2, ska inverkan av en eventuell utvidgning eller förändring utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:
a)
I täljaren, skillnaden i kapitalbaskraven för operativ risk för modellens tillämpningsområde före och efter utvidgningen eller förändringen på konsoliderad nivå i ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut eller dotterbolagsnivå om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder.
b)
I nämnaren, de samlade kapitalbaskraven för operativ risk före utvidgningen eller förändringen på konsoliderad nivå i ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut eller på dotterbolagsnivå om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder.
Beräkningen ska avse samma tidpunkt.
Fastställandet av inverkan på kapitalbaskraven ska bara avse inverkan av utvidgningen eller förändringen på avancerade mätmetoder, och den operativa riskprofilen ska därför antas ligga kvar på oförändrad nivå.
Artikel 7
Utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder som inte anses vara väsentliga
Utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder, som inte är väsentliga men som ska anmälas till behöriga myndigheter i enlighet med artikel 312.3 i förordning (EU) nr 575/2013, ska anmälas på följande sätt:
a)
Utvidgningar eller förändringar som omfattas av bilaga II, del I, avsnitt 2 och del II, avsnitt 2, ska anmälas till de behöriga myndigheterna minst två månader före genomförandet.
b)
Alla andra utvidgningar eller förändringar ska minst en gång om året anmälas till de behöriga myndigheterna efter det att de genomförts.
Artikel 8
Dokumentation av utvidgningar eller förändringar
1. För utvidgningar eller förändringar av internmetoden eller avancerade mätmetoder som ska godkännas av de behöriga myndigheterna, ska instituten, tillsammans med ansökan, lämna följande dokumentation:
a)
Beskrivning av utvidgningen och förändringen, dess bakgrund och mål.
b)
Genomförandedatum.
c)
Tillämpningsområde som påverkas av att modellen utvidgas eller förändras vad gäller egenskaper mätt i volym.
d)
Tekniska dokument och planeringsdokument.
e)
Rapporter om institutionernas oberoende granskning eller godkännande.
f)
Bekräftelse på att en utvidgning eller förändring har godkänts genom institutets godkännandeförfaranden av de behöriga organen och datum för godkännande.
g)
I förekommande fall utvidgningens eller förändringens kvantitativa inverkan på riskvägda exponeringsbelopp eller kapitalbaskraven.
h)
Register över institutets innevarande och föregående version av interna modeller som är föremål för godkännande.
2. För utvidgningar eller förändringar som ska anmälas antingen före eller efter genomförandet ska instituten, tillsammans med anmälan, lämna in den dokumentation som avses i punkt 1 a, b, c, f och g.
Artikel 9
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.