PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 570/2014
ze dne 26. května 2014,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1138/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „konečné nařízení“). Přijetí konečného nařízení předcházelo nařízení Komise (EU) č. 446/2011 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „prozatímní nařízení“). Zjištění, jež vedla k uložení konečného antidumpingového cla, budou dále uváděna jako „zjištění původního šetření“.
(2)
Dne 21. ledna 2012 společnost P. T. Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedenou na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(3)
Ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie) Tribunál zrušil článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů. Dne 16. února 2012 Soudní dvůr zamítl odvolání podané Radou a Komisí (spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P).
(4)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, byly v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, bylo považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(5)
Dne 21. prosince 2012 bylo proto zveřejněno prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2012 ze dne 11. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (4), se zpětnou působností ode dne 12. listopadu 2011 (dále jen „pozměňující nařízení“).
(6)
Dumpingové rozpětí, které v něm bylo zjištěno u skupiny Ecogreen, bylo v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení nepatrné. Šetření týkající se skupiny Ecogreen bylo proto zastaveno, aniž byla uložena jakákoli opatření. Tribunál následně dne 9. dubna 2013 rozhodl, že není třeba rozhodovat o žalobě podané ve věci T-28/12.
(7)
I přesto, že na všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, Indonésii a Malajsii se uložená antidumpingová cla nadále vztahují, měla by s ohledem na revidovaná zjištění týkající se dumpingu, jež obsahuje pozměňující nařízení, být přezkoumána zjištění původního šetření, zejména pokud jde o účinky dumpingového dovozu působící újmu.
B. PŘEZKUM ZJIŠTĚNÍ PŮVODNÍHO ŠETŘENÍ
1. Rámec přezkumu
(8)
Dne 28. února 2013 bylo zveřejněno oznámení o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) (5) (dále jen „opětovné zahájení“). V oznámení bylo uvedeno, že opětovné zahájení šetření je ve svém rozsahu omezeno na zkoumání možných dopadů nově zjištěných dumpingových rozpětí, pokud jde o zjištění týkající se zejména újmy a příčinné souvislosti zjištěné v původním šetření (dále jen „nové šetření“).
(9)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně uvědomila známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, jakož i výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a ke slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení.
(10)
Některé strany tvrdily, že nebylo jasné, na jakém právním základě Komise opětovně zahájila původní šetření a jaké údaje bude Komise shromažďovat pro zjištění faktů a vyvození závěrů v tomto novém šetření.
(11)
Strany rovněž tvrdily, že nebylo jasné, jaký druh šetření se zahajuje a jaký by mohl být konečný výsledek, pokud jde o úroveň konečných opatření, jaké období bude šetření zahrnovat a které aspekty původního šetření se budou přezkoumávat.
(12)
Připomíná se, že toto opětovné zahájení šetření je nevyhnutelným důsledkem přijetí pozměňujícího nařízení, jež samo bylo výsledkem zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie.
(13)
Připomíná se, že při původním šetření bylo takzvaným obdobím šetření (OŠ) období od 1. července 2009 do 30. června 2010. Posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření a bylo označeno jako „posuzované období“.
(14)
Toto nové šetření se zaměřuje na stejné období šetření a stejné posuzované období. Zjištění, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost, učiněná za tato období během původního šetření, jsou přezkoumávána s ohledem na dumpingová rozpětí, která byla pro indonéské dovozce nově stanovena v pozměňujícím nařízení.
(15)
Konkrétněji, a jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, je cílem tohoto nového šetření určit, zda „zanedbatelné“ dumpingové rozpětí, zjištěné u jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, a změna úrovně dumpingových rozpětí ostatních indonéských společností, kterou stanovilo pozměňující nařízení, mohou mít dopad na zjištění původního šetření, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost.
(16)
Výsledky nového šetření jsou uvedeny dále. Stejně jako v případě původního šetření jsou v zájmu zachování důvěrnosti původně předložených údajů určité údaje a informace poskytnuty v podobě indexu.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(17)
Připomíná se, že dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v původním šetření, a sice nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (dále jen „mastné alkoholy“).
(18)
Zjištění pozměňujícího nařízení se nedotýkají zjištění učiněných v původním šetření, která se týkají posuzovaného výrobku a obdobných výrobků.
3. Dumping
(19)
Jak bylo uvedeno v 7. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingová rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiná než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovená na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, byla přezkoumána s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
(20)
Dumpingová rozpětí stanovená v 23. bodě odůvodnění konečného nařízení pro indické vyvážející výrobce a dumpingová rozpětí stanovená v 55. bodě odůvodnění pro malajské vyvážející výrobce nebyla pozměňujícím nařízením dotčena.
(21)
Jak bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen bylo nižší než 2 %, a je tedy pod minimálním prahem stanoveným v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Dovoz tohoto vyvážejícího výrobce do Unie by tudíž měl být v novém šetření považován za nedumpingový.
(22)
Objem, cena a podíl nedumpingového dovozu, uskutečněného uvedeným indonéským vývozcem, se na trhu v posuzovaném období vyvíjely tak, jak je uvedeno v tabulce níže. Jak bylo uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše, předložené údaje jsou indexovány.
Dovoz
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Meziroční změna v %
9,6
- 2,3
7,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Meziroční změna v %
6,8
2,9
2,8
Průměrná cena EUR/t
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Meziroční změna v %
9,9
- 17,0
0,2
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(23)
S odkazem na tabulku uvedenou v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která byla potvrzena v 64. bodě odůvodnění konečného nařízení, a na tabulku uvedenou výše šetření ukázalo, že v posuzovaném období se nedumpingový dovoz podílel na celkovém dovozu z dotčených zemí jen v omezené míře a rostl poměrně pomaleji než dumpingový dovoz. V roce 2007 totiž nedumpingový dovoz představoval kolem 15-18 % celkového objemu dovozu z dotčených zemí a v období šetření to bylo pouze kolem 10-13 %.
(24)
Nové šetření ukazuje, že průměrné ceny nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen se v posuzovaném období snížily o 9 %, avšak mezi rokem 2009 a obdobím šetření zůstávaly stabilní.
4. Újma
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(25)
Zjištění uvedená v 57. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o výrobu v Unii a výrobní odvětví Unie, nejsou novým šetřením nijak dotčena, a proto se potvrzují.
4.2 Spotřeba v Unii
(26)
Zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež byla potvrzena v 62. bodě odůvodnění konečného nařízení, nejsou nijak dotčena. Potvrzuje se, že spotřeba mastných alkoholů v Unii, jak ukazuje níže uvedená tabulka, byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %. Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v zájmu zachování důvěrnosti údajů byly informace týkající se spotřeby poskytnuty v podobě indexu.
Spotřeba
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.3.1 Souhrnné posouzení dumpingového dovozu
(27)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zkoumáno, zda souhrnné posouzení dumpingového dovozu pro tyto tři dotčené země je v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 základního nařízení ještě oprávněné, či nikoli, vzhledem k přezkoumaným dumpingovým rozpětím pro indonéské vyvážející výrobce uvedeným v 19. a 21. bodě odůvodnění výše.
(28)
Připomíná se, že čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(29)
Zjištění o objemu a ceně dumpingového dovozu z každé z dotčených zemí v posuzovaném období byla přezkoumána. Informace týkající se objemu dovozu, které byly použity pro určení průměrných cen uvedených v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění výše - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. Nově určený dumpingový dovoz se vyvíjel tak, jak je uvedeno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace týkající se objemu dovozu z každé dotčené země poskytnuty v podobě indexu.
Objem dumpingového dovozu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Meziroční změna v %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indie
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Meziroční změna v %
18,2
- 11,8
37,5
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
42,1
17,9
(30)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z každé dotčené země v období šetření nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu na trhu Unie byla v posuzovaném období, a zejména v období šetření významná. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(31)
Zjištění týkající se tvorby cen výrobků dumpingového dovozu z každé dotčené země byla za posuzované období rovněž přezkoumána a výsledky jsou uvedeny v tabulce níže. Ceny uvedené v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o cenách indonéského vývozce, u něhož bylo shledáno, že prodává za dumpingové ceny, poskytnuty v podobě indexu.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek a dumpingový dovoz)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
- 15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
- 21,4
2,1
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
Index: 2008 = 100
100
70
72
Meziroční změna v %
- 30,0
2,6
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(32)
Šetřením bylo zjištěno, že s výjimkou roku 2007, kdy se neuskutečnil žádný dovoz z Indonésie, byla tvorba cen indonéských vyvážejících výrobců téměř stejná jako v původním šetření. Zjištění učiněné v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení, že tvorba cen v dotčených zemích a jejich chování v oblasti tvorby cen byly zejména v období šetření velmi podobné, lze proto potvrdit. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(33)
V platnosti mimoto zůstávají také zjištění učiněná ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená ve 122. bodě odůvodnění konečného nařízení, a zejména to, že úroveň odstranění újmy stanovená pro dotčené země byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je uvedeno v tabulce výše - bylo zjištěno, že jsou podobné. Jak prokázalo šetření, dovozní ceny z dotčených zemí po dosažení nejvyšších hodnot v roce 2008 vykazovaly klesající trend a globálně byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
(34)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že podíl dumpingového dovozu z každé dotčené země na trhu během posuzovaného období celkově vzrostl. S odkazem na 16. bod odůvodnění jsou informace poskytnuty v podobě indexu.
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Meziroční změna v %
57
- 8
- 7
Indie
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Meziroční změna v %
15
- 7
31
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
50
13
(35)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nové šetření prokázalo, že zjištění učiněná v původním šetření, která se týkají souhrnného posouzení, zůstávají beze změny. Proto se má za to, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které se týkají souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, zůstávají splněny. Za účelem nového šetření újmy a příčinné souvislosti tedy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí mohou být posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu na trhu
(36)
Aby bylo možno určit celkovou míru dumpingového dovozu na trh Unie v posuzovaném období, přihlíží se k tomu, že pozměňující nařízení potvrdilo pozitivní zjištění dumpingu u všech vyvážejících výrobců v Indonésii s výjimkou skupiny Ecogreen. Jejich vývoz je považován za dumpingový, a proto se na něj i nadále vztahuje antidumpingové clo.
(37)
Podobně nové šetření přihlíží k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná v původním šetření u všech vyvážejících vývozců v Indii a Malajsii zůstávají beze změny, že jejich dovoz je považován za dumpingový a nadále podléhá antidumpingovému clu.
(38)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí byl upraven odečtením objemu nedumpingového dovozu od jednoho indonéského vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše.
(39)
Na základě výše uvedeného byly údaje uvedené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené 64. bodem odůvodnění konečného nařízení, jakož i zjištění obsažená v 71. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se posouzení dumpingového dovozu během posuzovaného období a potvrzená 65. bodem odůvodnění konečného nařízení, zrevidovány, jak je popsáno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o celkovém objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu poskytnuty v podobě indexu.
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Meziroční změna v %
67,0
- 7,3
6,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Meziroční změna v %
62,7
- 2,3
1,8
Průměrná dumpingového dovozu v EUR/t
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8,2
- 17,9
6,1
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(40)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí zjištěný v tomto novém šetření v posuzovaném období značně vzrostl, a to o 65 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 67 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl téměř na úroveň z roku 2008.
(41)
Revidované průměrné ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období prudce kolísaly a zaznamenaly celkový pokles o 6 %. Stojí však za zmínku, že mezi rokem 2008 a obdobím šetření činila míra poklesu celých 14 %. Po celé posuzované období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což vedlo k rostoucímu podílu dumpingových dovozů na trhu.
(42)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 62 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi lety 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 4 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
(43)
Vynětí nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen proto nijak nemění zjištění učiněná v původním šetření, pokud jde o objem, cenu a podíl dumpingového dovozu na trhu, která se tudíž potvrzují.
4.3.3 Cenové podbízení
(44)
Připomíná se, že rozpětí cenového podbízení zjištěná v původním šetření byla objasněna v 74. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzena v 67. bodě odůvodnění konečného nařízení. Jednotlivé výpočty zjištěné pro každého dotčeného vývozce nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny. Tato zjištění byla proto potvrzena.
(45)
Průměrné cenové podbízení zjištěné u dumpingového dovozu souhrnně posuzovaného pro tři země společně po odečtení nedumpingového dovozu činí 2 %. Toto zjevně nízké podbízení je nutno posuzovat s ohledem na to, že kvůli existenci levného dovozu na trhu EU bylo nuceno snižovat své ceny i samotné výrobní odvětví Unie. Tyto ceny však zejména v období šetření nepokrývaly výrobní náklady. Průměrné rozpětí cenového podbízení souhrnně posuzovaného dumpingového dovozu bez skupiny Ecogreen činilo 22 %.
(46)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise jeden dovozce mastných alkoholů pocházejících z Indonésie tvrdil, že průměrná cena nedumpingového dovozu bude nižší než průměrná cena dovážené produkce vyrobené indonéským vyvážejícím vývozcem, na kterého se i nadále vztahují opatření. Uvedené tvrzení se však nedotýká zjištění cenového podbízení u souhrnně posouzeného dumpingového dovozu.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(47)
Zjištění učiněná v 76. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená v 71. až 84. bodě odůvodnění konečného nařízení, která se týkají hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nejsou pozměňujícím nařízením dotčena, a mohou být proto potvrzena.
(48)
Připomíná se, že původním šetřením bylo prokázáno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 15 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 13 %), se v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ohrožena, a to zejména během posuzovaného období.
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. Příčinná souvislost
(50)
Kromě potvrzení existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo přezkoumáno, zda po revidovaných zjištěních o dumpingu, stanovených v pozměňujícím nařízení, stále ještě existuje příčinná souvislost mezi uvedenou újmou a revidovaným dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(51)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %.
(52)
Tabulka v 39. bodě odůvodnění výše, která již neobsahuje dovoz uskutečněný indonéským dovozcem, u něhož bylo pozměňujícím nařízením zjištěno, že neprodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny, ukazuje, že revidovaný objem dumpingového dovozu ze tří dotčených zemí byl významný a v posuzovaném období se podstatně zvýšil v absolutních hodnotách o více než 60 000 tun a v relativním vyjádření o více než 60 %. Podobně se značně zvýšil i podíl dumpingového dovozu na trhu a v uvedeném období vzrostl o více než 5 procentních bodů.
(53)
Tyto trendy jsou velmi podobné trendům zjištěným v původním šetření, zejména v 86. až 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Zvýšení podílu na trhu, které podle původního šetření činilo 57 %, je na základě revidovaných údajů v posuzovaném období nyní vyšší než 60 %.
(54)
Nový šetřením bylo totiž potvrzeno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí od roku 2008, kdy tento vývoz vzrostl o 67 %, vyvíjely tlak na výrobní odvětví Unie. V uvedeném roce byly ceny dumpingového dovozu, jak se uvádí v 39. bodě odůvodnění, mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k významné ztrátě v objemu prodeje (-15,4 %) a významné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který se tomuto odvětví ve zbývající části posuzovaného období již nikdy nepodařilo znovu získat zpět. Ve stejné době podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl o více než 9 procentních bodů.
(55)
V 72. bodě odůvodnění konečného nařízení bylo ukázáno, že výrobní odvětví Unie v reakci na tento tlak muselo v roce významně snížit své prodejní ceny o 16,9 % a v období šetření je dokonce muselo snížit o dalších 5,3 %. I kdyby toto chování v oblasti tvorby cen umožnilo výrobnímu odvětví Unie omezit ztrátu podílu na trhu, vedlo k tomu, že v posuzovaném období došlo k nahromadění významných ztrát, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzeno v 78. bodě odůvodnění konečného nařízení. Tato situace se časově shodovala s existencí velkých objemů levného dumpingového dovozu na trh Unie, zejména v období šetření.
(56)
V roce 2009, ačkoli se absolutní objem dumpingového dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a útlumem na trhu EU snížil o 7,3 %, bylo zaznamenáno, že průměrná cena dumpingového dovozu klesla o 17,9 %, což bylo více než 16,9 % snížení ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a nahromadilo finanční ztráty.
(57)
Z výše uvedeného jsou zřejmé závažné důsledky pro chování výrobního odvětví Unie v oblasti tvorby cen na jeho hlavním trhu, které vyplývají z přítomnosti velkých objemů levného dumpingového dovozu na trhu Unie, a nepříznivý dopad, který tato přítomnost měla na hospodářskou situaci odvětví, zejména v období šetření.
(58)
Výše uvedený dovozce tvrdil, že při analýze příčinné souvislosti by zbývající dumpingový indonéský dovoz měl být oddělen od dovozu pocházejícího z Indie a Malajsie, a to na základě takových faktorů, jako je stabilní podíl na trhu, vyšší úroveň cen, neexistence cenového podbízení, nižší rozpětí cenového podbízení u uvedeného indonéského dovozu a paralelní vývoj indonéského podílu a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Tento dovozce dále tvrdil, že mezi újmou a dumpingovým indonéským dovozem neexistuje žádná příčinná souvislost, jakmile je posuzován zvlášť.
(59)
Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož důvody, které dovozce - někdy selektivně - uvádí, nejsou důvody, které se podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení považují za relevantní pro určení toho, zda by mělo být uplatněno souhrnné posouzení či nikoli, zejména pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky Unie. Původní šetření totiž dospělo k závěru, že dotčený výrobek je komoditním polotovarem, který se používá především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů, a že tento dovážený výrobek bez ohledu na zemi původu představuje přímou konkurenci pro výrobky vyráběné v Unii. Stejnorodost hospodářské soutěže na trhu Unie proto opravňuje k souhrnnému posouzení dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. b) základního nařízení. Tvrzení dovozce se tohoto zjištění netýkají a mohla by být relevantní pouze v případě uplatnění odděleného posouzení. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný základ pro změnu zjištění původního šetření, pokud jde o souhrnné posouzení, analýza účinků dumpingového dovozu se potvrzuje.
(60)
Kromě toho je třeba poznamenat, že ostatní indonéské dovozy se uskutečňovaly za dumpingové ceny, v období šetření výrazně vzrostl jejich podíl na trhu a byly prodávány za ceny nižší, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(61)
Dovozce dále uvedl, že skupina Ecogreen se dopouštěla většího cenového podbízení než druhý indonéský vyvážející výrobce, a jelikož se má za to, že dovoz skupiny Ecogreen měl zanedbatelný dopad, stejný závěr by proto tím spíše měl být uplatněn vůči ostatnímu indonéskému dovozu.
(62)
Tento závěr vychází z nesprávného předpokladu. Soudní výrok vyvolal změnu ve výpočtu dumpingu pro skupinu Ecogreen, který se poté stal nepatrným. Pouze z tohoto důvodu musel být dopad dovozu od skupiny Ecogreen považován za zanedbatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(63)
Na základě výše uvedených zjištění se dochází k závěru, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2 Účinky jiných činitelů
(64)
V rámci příčinné souvislostí byly podobně přezkoumány i účinky jiných činitelů.
5.2.1 Nedumpingový dovoz z Indonésie
(65)
Jak bylo zmíněno v 23. bodě odůvodnění výše, nedumpingový dovoz vzrostl v šetřeném období poměrně méně než dumpingový dovoz a představoval pouze omezený podíl na celkovém dovozu z dotčených zemí. Šetřením se mimoto také prokázalo, že tento dovoz měl v posuzovaném období, zejména v období šetření, jen nevelký podíl na trhu.
(66)
Objem dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 6,5 %, tj. více, než bylo oživení trhu doložené růstem spotřeby v Unii o 4,6 %, a jeho podíl na trhu se tak zvýšil.
(67)
Proto se má za to, že jakýkoli dopad, jaký mohl nedumpingový dovoz mít na trh Unie v období šetření, nemůže převážit výrazný nepříznivý dopad dumpingového dovozu, podrobně popsaný v 51. až 57. bodě odůvodnění.
(68)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že přítomnost nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen na trhu Unie v období šetření není taková, aby mohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Jiné činitele zkoumané v původním šetření
(69)
K jiným činitelům, jež byly v původním šetření zkoumány v rámci možných příčin podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, patřily: dovoz do Unie ze zbytku světa, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a prodej rozvětvených isomerů, na něž se definice výrobku nevztahuje.
(70)
Vzhledem k tomu, že revidovanými dumpingovými rozpětími stanovenými pro indonéské vyvážející výrobce nejsou tyto činitele dotčeny, potvrzují se zjištění a závěry, k nimž se, pokud jde o tyto činitele, dospělo v 95. až 100. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dopad těchto činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(71)
Tímto novým šetřením se potvrzuje, že i nadále existuje jasná a přímá souvislost mezi růstem objemu dumpingového dovozu a jeho nepříznivými cenovými účinky na jedné straně a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie na straně druhé.
(72)
Výše uvedená analýza ukazuje, že objem nedumpingového dovozu byl ve srovnání s množstvím dumpingových výrobků dovážených z dotčených zemí omezený. V podmínkách celkem stabilní spotřeby tento dumpingový dovoz v posuzovaném období absolutně i relativně značně vzrostl a jeho přítomnost měla na trh Unie značný nepříznivý dopad. Bylo totiž zaznamenáno, že v důsledku vzniklého narušení trhu muselo výrobní odvětví Unie od roku 2008 podstatně snížit své ceny o 22,2 % a nemohlo - zejména v období šetření - pokrýt své náklady a dosáhnout přiměřené výše zisku.
(73)
Novým šetřením bylo rovněž potvrzeno, že účinky jiných faktorů než dumpingového dovozu nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(74)
Z nového šetření tudíž vyplývá, že v období šetření existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie, Indonésie a Malajsie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Závěry, k nimž se dospělo ve 101. a 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, se proto potvrzují.
6. Zájem Unie
(75)
Bylo prokázáno, že závěry, k nimž se dospělo v 118. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o zájem Unie, nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny, a proto se potvrzují.
C. PŘEZKUM KONEČNÝCH OPATŘENÍ
(76)
Jak je uvedeno výše, nové šetření relevantních skutečností a zjištění stanovených v původním šetření s přihlédnutím k novým dumpingovým rozpětím určeným v pozměňujícím nařízení prokázalo, že ostatní dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie na trh Unie v období šetření způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(77)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v původním šetření, pokud jde o dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a vzhledem k tomu, že toto nové šetření potvrdilo, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a ostatním dumpingovým dovozem z dotčených zemí, by konečná opatření uložená pozměňujícím nařízením měla být potvrzena na stejné úrovni. Na základě toho se dochází k závěru, že toto nové šetření by mělo být ukončeno beze změny konečných opatření uložených konečným nařízením.
(78)
Platná antidumpingová opatření stanovená v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1138/2011 a změněná prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2012 jsou i nadále opodstatněná, a měla by proto zůstat v platnosti. Připomíná se, že uložená opatření představovala specifická cla a byla stanovena pro každého dotčeného vyvážejícího výrobce takto:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo
(EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF (India) Ltd
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P. T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P. T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
45,63
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(79)
Orgány dotčených zemí, vývozci a jejich sdružení, všechny zúčastněné strany v Unii, zejména výrobní odvětví Unie, dovozci a sdružení uživatelů a obchodníků byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit částečné zahájení nového antidumpingového šetření týkajícího se dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek a ke slyšení. Ústní a písemné připomínky předložené těmito stranami byly posouzeny, avšak nezměnily závěry, k nimž se dospělo v tomto nařízení.
(80)
Jeden vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(81)
Bylo zejména zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce vyrábí řadu výrobků jiných, než je dotčený výrobek, a že tyto jiné výrobky prodává stejným odběratelům. To by vytvořilo závažné riziko křížové kompenzace, krajně ztížilo účinnou kontrolu tohoto závazku a zpochybnilo efektivitu cenového závazku v daném případě. Na základě toho Komise dospěla k závěru, že nabídku závazku nelze přijmout.
(82)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 V Bruselu dne a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie, se ukončuje beze změny platných cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. května 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 570/2014
av den 26 maj 2014
om avslutande av det partiella återupptagandet av antidumpningsundersökningen beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och
av följande skäl:
A. GÄLLANDE ÅTGÄRDER
(1)
Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia. Förordningen om slutgiltig tull föregicks av kommissionens förordning (EU) nr 446/2011 (3) om införande av ett preliminärt antidumpningsförfarande beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallad förordningen om preliminär tull). De undersökningsresultat som ledde till införandet av en slutgiltig antidumpningstull kallas här resultaten av den ursprungliga undersökningen.
(2)
Den 21 januari 2012 lämnade PT Ecogreen Oleochemicals, en indonesisk exporterande tillverkare av fettalkoholer och blandningar av dessa, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd och Ecogreen Oleochemicals GmbH (nedan gemensamt kallade Ecogreen) in en ansökan (mål T-28/12) till tribunalen om ogiltigförklaring av förordningen om slutgiltig tull i den del som avser antidumpningstullen för Ecogreen. Ecogreen invände mot den justering av dess exportpris som gjorts på grundval av artikel 2.10 i i grundförordningen vid jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet.
(3)
I mål T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mot Europeiska unionens råd) ogiltigförklarade tribunalen artikel 1 i förordning (EG) nr 954/2006 vad gäller Interpipe NTRP VAT bl.a. på grundval av att det hade gjorts en uppenbart oriktig bedömning vid justeringen enligt artikel 2.10 i, och vad gäller Interpipe Niko Tube ZAT av andra skäl. Den 16 februari 2012 ogillade domstolen det överklagande som lämnats in av rådet och kommissionen (de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P).
(4)
När det gäller den justering som gjorts enligt artikel 2.10 i i grundförordningen är de faktiska omständigheterna för Ecogreen likartade med omständigheterna för Interpipe NTRP VAT, och det ansågs därför lämpligt att göra en ny beräkning av dumpningsmarginalen för Ecogreen utan någon justering enligt artikel 2.10 i.
(5)
Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2012 av den 11 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (4) (nedan kallad ändringsförordningen) offentliggjordes därför den 21 december 2012, med retroaktiv verkan från och med den 12 november 2011.
(6)
Dumpningsmarginalen för Ecogreen enligt den förordningen låg under miniminivån i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen. Undersökningen beträffande Ecogreen avslutades därför utan att några åtgärder infördes. Den 9 april 2013 beslutade tribunalen att det saknades anledning att döma i mål T-28/12.
(7)
Även om alla andra exporterande tillverkare i Indien, Indonesien och Malaysia fortsatte att omfattas av antidumpningstullar bör resultaten av den ursprungliga undersökningen, i synnerhet de skadliga verkningarna av den dumpade importen, ses över mot bakgrund av de reviderade resultaten angående dumpning i ändringsförordningen.
B. ÖVERSYN AV RESULTATEN AV DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN
1. Översynsram
(8)
Den 28 februari 2013 offentliggjordes ett tillkännagivande om ett partiellt återupptagande av antidumpningsundersökningen (nedan kallat tillkännagivandet om återupptagande) beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna) (5). I tillkännagivandet anges att återupptagandet (nedan kallat den nya undersökningen) endast avser undersökningen av om de nyligen fastställda dumpningsmarginalerna kan ha någon inverkan på undersökningsresultaten rörande skada och orsakssamband i den ursprungliga undersökningen.
(9)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt unionsindustrin om det partiella återupptagandet av undersökningen. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(10)
Flera berörda parter hävdade att det inte stod klart enligt vilken rättslig grund kommissionen återupptog den ursprungliga undersökningen och att det inte heller tydligt framgick vilka uppgifter kommissionen skulle samla in för att fastställa fakta och dra slutsatser i den nya undersökningen.
(11)
Parterna hävdade dessutom att det inte tydligt framgick vilken typ av undersökning som inleddes och vad slutresultatet kunde bli när det gällde nivån på de slutgiltiga åtgärderna, vilken period undersökningen omfattade och vilka aspekter av den ursprungliga undersökningen som skulle ses över.
(12)
Det erinras om att återupptagandet är en nödvändig följd av antagandet av ändringsförordningen, som i sin tur grundas på resultatet av tribunalens slutsatser i mål T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mot Europeiska unionens råd.
(13)
Det erinras också om att den ursprungliga undersökningen omfattade perioden den 1 juli 2009 till den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Skadebedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
(14)
Den nya undersökningen omfattar samma undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod. När det gäller skada och orsakssamband ses undersökningsresultaten för dessa perioder över mot bakgrund av de nya dumpningsmarginaler som fastställts för de indonesiska exportörerna i ändringsförordningen.
(15)
Såsom anges i tillkännagivandet om återupptagande är syftet med den nya undersökningen närmare bestämt att fastställa om den minimidumpningsmarginal som fastställts för en exporterande tillverkare i Indonesien och den förändrade nivå på dumpningsmarginalerna för de övriga indonesiska företag som fastställts i ändringsförordningen kan inverka på resultaten av den ursprungliga undersökningen beträffande skada och orsakssamband.
(16)
Resultaten av den nya undersökningen anges nedan. Såsom var fallet i den ursprungliga undersökningen lämnas vissa uppgifter och upplysningar i indexerad form för att bevara sekretessen hos de uppgifter som ursprungligen lämnades in.
2. Berörd produkt och likadan produkt
(17)
Det erinras om att den berörda produkten är den som anges i den ursprungliga undersökningen, det vill säga mättade fettalkoholer med en kolkedjelängd på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (dock ej grenade isomerer), inbegripet enkla mättade fettalkoholer (även kallade single cuts) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (vanligtvis klassificerade som C8-C10), blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (vanligtvis klassificerade som C12-C14), och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C16-C18, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 och ex 3823 70 00 (nedan kallade fettalkoholer), med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia.
(18)
Slutsatserna i ändringsförordningen påverkar inte resultaten av den ursprungliga undersökningen beträffande berörd produkt och likadan produkt.
3. Dumpning
(19)
Såsom anges i skäl 7 i ändringsförordningen sågs dumpningsmarginalen för alla företag i Indonesien - utom för den andra exporterande tillverkaren med en individuell marginal, som grundades på marginalen för den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren med den högsta dumpningsmarginalen - över för att beakta den nya dumpningsmarginalen för Ecogreen.
(20)
De dumpningsmarginaler som fastställs i skäl 23 för indiska exporterande tillverkare och de dumpningsmarginaler som fastställs i skäl 55 för malaysiska exporterande tillverkare i den slutgiltiga förordningen påverkas inte av ändringsförordningen.
(21)
Såsom anges i skäl 6 i ändringsförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för Ecogreen till mindre än 2 %, vilket innebär att den är lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Denna exporterande tillverkares import till unionen bör därför betraktas som icke-dumpad import i den nya undersökningen.
(22)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades volym, pris och marknadsandel för den icke-dumpade importen från denna indonesiska exportör enligt vad som visas i tabellen nedan. Såsom nämns i skäl 16 är de inlämnade uppgifterna indexerade.
Import
2007
2008
2009
UP
Ton
index: 2007 = 100
100
110
107
115
Årlig Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Marknadsandel
index: 2007 = 100
100
107
110
113
Årlig Δ %
6,8
2,9
2,8
Genomsnittspris euro/ton
index: 2007 = 100
100
110
91
91
Årlig Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Källa: Svar på frågeformulär.
(23)
Med hänvisning till tabellen i skäl 70 i förordningen om preliminär tull, som bekräftas i skäl 64 i förordningen om slutgiltig tull samt till ovanstående tabell, visade undersökningen att den icke-dumpade importen utgjorde en begränsad andel av den totala importen från de berörda länderna och att den proportionellt ökade mindre än den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. Den icke-dumpade importen utgjorde i själva verket omkring 15-18 % av den totala importvolymen från de berörda länderna under 2007 och endast omkring 10-13 % under undersökningsperioden.
(24)
Den nya undersökningen visar att de genomsnittliga priserna på den icke-dumpade importen från Ecogreen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, men förblev stabil mellan 2009 och undersökningsperioden.
4. Skada
4.1 Unionstillverkningen och unionsindustrin
(25)
De resultat som anges i skälen 57-61 i förordningen om slutgiltig tull avseende unionstillverkningen och unionsindustrin påverkas inte av den nya undersökningen och bekräftas därför härmed.
4.2 Förbrukning i unionen
(26)
De slutsatser som anges i skälen 64-66 i förordningen om preliminär tull och som bekräftas i skäl 62 i förordningen om slutgiltig tull påverkas inte. Såsom visas i tabellen nedan bekräftas att unionens förbrukning av fettalkoholer var relativt stabil och endast ökade obetydligt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns i skäl 64 i förordningen om preliminär tull lämnades upplysningarna om förbrukning i indexerad form av sekretesskäl.
Förbrukning
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Årlig Δ %
2,2 %
- 4,8 %
4,6 %
4.3 Import till unionen från de berörda länderna och prisunderskridande
4.3.1 Sammantagen bedömning av den dumpade importen
(27)
Precis som i den ursprungliga undersökningen övervägde kommissionen huruvida en sammantagen bedömning av den dumpade importen för de tre berörda länderna fortfarande var nödvändig i enlighet med bestämmelserna i artikel 3.4 i grundförordningen mot bakgrund av de reviderade dumpningsmarginalerna för indonesiska exporterande tillverkare som anges i skälen 19 och 21.
(28)
Det erinras om att det anges i artikel 3.4 i grundförordningen att om en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land, ska det endast göras en sammantagen bedömning av denna import om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att göra en sammantagen bedömning av verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten.
(29)
Resultaten beträffande volymer och priser på den dumpade importen från varje berört land sågs över för skadeundersökningsperioden. De upplysningar om importvolymer som användes för att fastställa de genomsnittliga priser som anges i tabellen i skäl 63 b i förordningen om slutgiltig tull förblir oförändrade för Malaysia och Indien. Uppgifterna för Indonesien sågs över för att beakta, vilket anges i skäl 21, att en exporterande tillverkare inte längre ansågs dumpa sina produkter på unionsmarknaden. Den nyligen fastställda dumpade importen utvecklades enligt vad som visas nedan. Med hänvisning till skäl 16 lämnas upplysningarna om importvolym i indexerad form för varje berört land.
Volym för dumpad import
2007
2008
2009
UP
Malaysia
index: 2007 = 100
100
161
141
137
Årlig Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
index: 2007 = 100
100
118
104
143
Årlig Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
index: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
42,1
17,9
(30)
Undersökningen visade att volymen för dumpad import för varje berört land inte var försumbar under undersökningsperioden och att dumpad import på unionsmarknaden förekom i betydande utsträckning under skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden. Det faktum att det i ändringsförordningen konstateras att en av de indonesiska exporterande tillverkarna inte dumpar sina produkter ändrar inte denna slutsats.
(31)
Resultaten avseende prissättningen för den dumpade importen för varje berört land undersöktes också på nytt för skadeundersökningsperioden och visas i tabellen nedan. De priser som anges i tabellen i skäl 63 b i förordningen om slutgiltig tull förblir oförändrade för Malaysia och Indien. Uppgifterna för Indonesien sågs över för att beakta, vilket anges i skäl 21, att en exporterande tillverkare inte längre ansågs dumpa sina produkter på unionsmarknaden. Med hänvisning till skäl 16 lämnas prisuppgifterna för den indonesiska exportör som dumpar sina produkter i indexerad form.
Import baserat på data från Eurostat (justerat för att täcka den berörda produkten och den dumpade importen)
2007
2008
2009
UP
Genomsnittspris euro/ton, Malaysia
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Årlig Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Genomsnittspris euro/ton, Indien
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Årlig Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Genomsnittspris euro/ton, Indonesien
Index: 2008 = 100
100
70
72
Årlig Δ %
- 30,0
2,6
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(32)
Undersökningen visade att de indonesiska exporterande tillverkarnas prissättning, förutom under 2007 då ingen import skedde från landet, låg kvar på nästan samma nivå som i den ursprungliga undersökningen. Slutsatsen i skäl 63 b i förordningen om slutgiltig tull om att de berörda ländernas prissättning och prissättningsbeteende i stor utsträckning var likartade, särskilt under undersökningsperioden, bekräftas därför härmed. Det faktum att det i ändringsförordningen konstateras att en av de indonesiska exporterande tillverkarna inte dumpar sina produkter ändrar inte denna slutsats.
(33)
Resultaten i skäl 127 i förordningen om preliminär tull, som bekräftas i skäl 122 i förordningen om slutgiltig tull, och särskilt att de nivåer för undanröjande av skada som fastställts för de berörda länderna var betydligt högre än minimigränsen på 2 %, förblir också giltiga. Vidare analyserades försäljningskanalerna och prisutvecklingen för varje berört land och det konstaterades att dessa var likartade, vilket visas i tabellen nedan. Undersökningen visade också de berörda ländernas importpriser minskat efter toppen 2008 och att priserna på global nivå var särskilt låga jämfört med unionsindustrins genomsnittspriser.
(34)
Tabellen nedan visar att marknadsandelen för den dumpade importen från varje berört land ökade generellt under skadeundersökningsperioden. Med hänvisning till skäl 16 lämnas upplysningarna i indexerad form.
Marknadsandel för den dumpade importen
2007
2008
2009
UP
Malaysia
index: 2007 = 100
100
157
145
135
Årlig Δ %
57
- 8
- 7
Indien
index: 2007 = 100
100
115
107
141
Årlig Δ %
15
- 7
31
Indonesien
index: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
50
13
(35)
På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden visar den nya undersökningen att resultaten av den ursprungliga undersökningen rörande den sammantagna bedömningen är oförändrade. Det anses följaktligen att de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen om den sammantagna bedömningen av den dumpade importen från de berörda länderna fortfarande är uppfyllda. Verkningarna av dumpad import med ursprung i de berörda länderna kan således behandlas gemensamt i den nya undersökningen om skada och orsakssamband.
4.3.2 Den dumpade importens volym, pris och marknadsandel
(36)
För att fastställa den sammantagna nivån på den dumpade importen till unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden beaktas omständigheten att det i ändringsförordningen konstateras att alla exporterande tillverkare i Indonesien förutom Ecogreen dumpade sina produkter. Deras export anses vara dumpad och de fortsätter följaktligen att omfattas av antidumpningstullar.
(37)
I den nya undersökningen beaktas också omständigheten att de dumpningsmarginaler som fastställdes i den ursprungliga undersökningen för alla exporterande tillverkare i Indien och Malaysia förblir oförändrade. Deras import anses vara dumpad och de fortsätter att omfattas av antidumpningstullar.
(38)
Volymen på den dumpade importen från de berörda länderna har justerats genom att volymen för den icke-dumpade importen från en indonesisk exporterande tillverkare har dragits av enligt vad som anges i skäl 29.
(39)
På grundval av ovanstående revideras enligt nedan de uppgifter som anges i skäl 70 i förordningen om preliminär tull och som bekräftas i skäl 64 i förordningen om slutgiltig tull samt slutsatserna i skälen 71-73 i förordningen om preliminär tull rörande bedömningen av den dumpade importen under skadeundersökningsperioden, vilka bekräftas i skäl 65 i förordningen om slutgiltig tull. Med hänvisning till skäl 16 lämnas upplysningarna om totala importvolymer och marknadsandelar för dumpad import i indexerad form.
Dumpad import från de berörda länderna
2007
2008
2009
UP
Ton
index: 2007 = 100
100
167
155
165
Årlig Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Marknadsandel
index: 2007 = 100
100
163
159
162
Årlig Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Genomsnittspris euro/ton:
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(40)
Den volym för dumpad import från de berörda länderna som fastställs i denna nya undersökning ökade betydligt med 65 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 2007 och 2008, då importen ökade med 67 %. Importen minskade därefter något under 2009 för att sedan öka igen till 2008 års nivå under undersökningsperioden.
(41)
De reviderade genomsnittliga priserna på den dumpade importen från de berörda länderna varierade kraftigt under skadeundersökningsperioden, med en sammanlagd minskning på 6 %. Det är dock anmärkningsvärt att minskningen var så stor som 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna alltid lägre än priserna i resten av världen och underskred unionsindustrins priser, vilket resulterade i en ökning av den dumpade importens marknadsandel.
(42)
Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna ökade betydligt med 62 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen skedde mellan 2007 och 2008. Importen minskade något under den ekonomiska krisen, vilket gjorde att de berörda ländernas marknadsandel mellan 2008 och 2009 minskade något med 4 %, men sedan återvann de den marknadsandelen i slutet av skadeundersökningsperioden.
(43)
Undantagandet av den icke-dumpade importen från Ecogreen ändrar därför inte resultaten av den ursprungliga undersökningen angående volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen, och dessa slutsatser bekräftas därför härmed.
4.3.3 Prisunderskridande
(44)
Kommissionen påminner om att de prisunderskridanden som konstaterades i den ursprungliga undersökningen förklaras i skälen 74 och 75 i förordningen om preliminär tull och bekräftas i skäl 67 i förordningen om slutgiltig tull. De enskilda beräkningar som fastställts för varje berörd exportör påverkades inte av ändringsförordningen. Dessa slutsatser bekräftas därför härmed.
(45)
Det genomsnittliga prisunderskridandet för den dumpade importen i den sammantagna bedömningen av de tre länderna efter avdrag för den icke-dumpade importen uppgår till 2 %. Det till synes låga prisunderskridandet bör övervägas mot bakgrund av att även unionsindustrin tvingades sänka sina priser till följd av förekomsten av lågprisimport på EU-marknaden. Dessa priser täckte emellertid inte tillverkningskostnaderna, särskilt inte under undersökningsperioden. Den genomsnittliga målprisunderskridandemarginalen för den sammantaget bedömda dumpade importen, med undantag för Ecogreen, fastställdes till 22 %.
(46)
Till svar på offentliggörandet av kommissionens slutsatser hävdade en indonesisk importör av fettalkoholer och blandningar av dessa att det genomsnittliga priset på den icke-dumpade importen skulle vara lägre än det genomsnittliga priset på den import som produceras av den indonesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder. Detta påstående påverkar emellertid inte slutsatsen om prisunderskridande för den dumpade importen när den bedöms sammantaget.
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
(47)
De slutsatser som dras i skälen 76-91 i förordningen om preliminär tull och som bekräftas i skälen 71-84 i förordningen om slutgiltig tull rörande den ekonomiska situationen för unionsindustrin påverkas inte av ändringsförordningen och kan härmed därför bekräftas.
(48)
Kommissionen påminner om att den urspungliga undersökningen visade att de flesta av skadeindikatorerna, för unionsindustrin, såsom tillverkning (- 17 %), kapacitetsutnyttjande (- 15 %), försäljningsvolym (- 18 %), marknadsandel (- 12 %) och sysselsättning (- 13 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. De skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet, påverkades dessutom allvarligt. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga också undergrävdes, särskilt under undersökningsperioden.
(49)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. Orsakssamband
(50)
Förutom att bekräfta att unionsindustrin har lidit väsentlig skada har kommissionen återigen undersökt huruvida det fortfarande finns ett orsakssamband mellan den väsentliga skadan efter de reviderade resultat för dumpning som fastställs i ändringsförordningen och den reviderade dumpade importen från de berörda länderna.
5.1 Verkningar av den dumpade importen
(51)
Såsom visas i skäl 26 var förbrukningen i unionen förhållandevis stabil och ökade endast med 2 % under skadeundersökningsperioden.
(52)
Tabellen i skäl 39, där importen från den indonesiska exportör som enligt ändringsförordningen inte har dumpat sina produkter på unionsmarknaden har undantagits, visar att den reviderade volymen för den dumpade importen från de tre berörda länderna förblev stor och ökade betydligt med över 60 000 ton i absoluta termer och med över 60 % i relativa termer under skadeundersökningsperioden. Den dumpade importens marknadsandel ökade likaså betydligt och vann mer än 5 procentenheter under den perioden.
(53)
Dessa tendenser är mycket likartade med de tendenser som konstaterades i den ursprungliga undersökningen, särskilt i skälen 86-94 i förordningen om slutgiltig tull. Ökningen av marknadsandelen, som fastställdes till 57 % i den ursprungliga undersökningen, anses nu i och med de reviderade uppgifterna uppgå till över 60 % för skadeundersökningsperioden.
(54)
I den nya undersökningen bekräftas nämligen att den dumpade importen från de berörda länderna utövade ett pristryck på unionsindustrin med början 2008, när denna import ökade med 67 %. Såsom visas i skäl 39 var priserna på den dumpade importen det året mycket lägre än unionsindustrins priser. Detta ledde till en betydlig förlust i försäljningsvolymer (- 15,4 %) och marknadsandelar för unionsindustrin, som den aldrig lyckades återta under återstoden av skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna med över 9 procentenheter.
(55)
I skäl 72 i förordningen om slutgiltig tull konstaterades att unionsindustrin för att kunna bemöta detta pristryck blev tvungen att sänka sina försäljningspriser betydligt med 16,9 % 2009 och dessutom tvingades sänka dem ytterligare med 5,3 % under undersökningsperioden. Även om detta prisbeteende gav unionsindustrin möjlighet att begränsa förlusten av marknadsandelar gav det upphov till betydliga ackumulerade förluster under skadeundersökningsperioden, såsom framgår av skäl 86 i förordningen om preliminär tull och bekräftas i skäl 78 i förordningen om slutgiltig tull. Denna situation sammanföll med förekomsten av stora volymer dumpad lågprisimport på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden.
(56)
För år 2009 konstateras att även om den totala volymen för den dumpade importen från de berörda länderna minskade med 7,3 % i linje med den ekonomiska nedgången och konjunkturnedgången på EU-marknaden, minskade det genomsnittliga priset på den dumpade importen med 17,9 %, vilket är mer än minskningen på 16,9 % av unionsindustrins pris. Under undersökningsperioden blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser och drog på sig ekonomiska förluster.
(57)
Ovanstående omständigheter visar att förekomsten av stora volymer dumpad lågprisimport på unionsmarknaden har haft allvarliga följder för unionsindustrins prissättningsbeteende på sin kärnmarknad och negativa konsekvenser för unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt under undersökningsperioden.
(58)
Den ovannämnda importören hävdade att man i analysen av orsakssambandet inte borde ha gjort en sammantagen bedömning av den återstående dumpade indonesiska importen och importen från Indien och Malaysia på grundval av faktorer som den stabila marknadsandelen, den högre prisnivån, avsaknaden av prisunderskridande, den lägre målprisunderskridandemarginalen för denna indonesiska import och den parallella utvecklingen av Indonesiens och unionsindustrins marknadsandelar. Importören hävdade dessutom att det inte fanns något orsakssamband mellan skadan och den dumpade indonesiska importen när det inte gjorts en sammantagen bedömning.
(59)
Detta påstående avvisades eftersom de faktorer som importören hänvisade till, ibland på ett selektivt sätt, enligt artikel 3.4 i grundförordningen inte anses vara relevanta för att fastställa om det krävs en sammantagen bedömning, särskilt när det gäller konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten. I den ursprungliga undersökningen drogs i själva verket slutsatsen att den berörda produkten är en mellanråprodukt som främst används som insatsvara vid framställningen av sulfater av fettalkoholer, etoxylater och etersulfater, och att den importerade produkten konkurrerar direkt med den unionstillverkade produkten, oavsett ursprungsland. Konkurrensen på unionsmarknaden är således enhetlig, vilket gör en sammantagen bedömning av importen nödvändig i den mening som avses i artikel 3.4 b i grundförordningen. Importörens argument är inte relevanta för denna slutsats och kan endast bli det om det inte görs en sammantagen bedömning. Verkningarna av den dumpade exporten bekräftas därför eftersom det inte finns någon grund för att ändra slutsatserna om den sammantagna bedömningen i den ursprungliga undersökningen.
(60)
Dessutom bör det påpekas att prisnivåerna för den återstående indonesiska importen var dumpade, att den indonesiska importens marknadsandel ökade starkt under skadeundersökningsperioden och att det förekom målprisunderskridande jämfört med unionsindustrins försäljningspriser.
(61)
Avslutningsvis nämnde importören att Ecogreens målprisunderskridande var högre än den återstående indonesiska exporterande tillverkarens och att man, med tanke på att Ecogreens import anses ha en försumbar verkan, med desto större skäl bör kunna dra samma slutsats även för den återstående indonesiska importen.
(62)
Denna slutsats grundas på en felaktig premiss. Domstolens avgörande ledde till en ändring i dumpningsberäkningen för Ecogreen, vilket ledde till att den sattes till miniminivån. Det är bara av det skälet som verkningarna av Ecogreens import måste anses vara försumbara. Påståendet avvisas därför.
(63)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att den dumpade importen orsakade väsentlig skada för unionsindustrin.
5.2 Verkningar av andra faktorer
(64)
Verkningarna av andra faktorer på unionsindustrins situation med avseende på orsakssamband undersöktes också på nytt.
5.2.1 Icke-dumpad import från Indonesien
(65)
Såsom nämns i skäl 23 ökade den icke-dumpade importen proportionellt mindre än den dumpade importen, och utgjorde endast en begränsad andel av den totala importen från de berörda länderna under undersökningsperioden. Dessutom visade undersökningen också att denna import endast hade en blygsam marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och särskilt under undersökningsperioden.
(66)
Volymen för den dumpade importen ökade med 6,5 % mellan 2009 och undersökningsperioden, det vill säga mer än den marknadsåterhämtning som framgår av ökningen på 4,6 % av unionens förbrukning, vilket i sin tur innebär att den dumpade importens marknadsandel ökade.
(67)
Det konstateras således att de eventuella verkningar som den icke-dumpade importen kan ha haft på unionsmarknaden under undersökningsperioden inte kan uppväga de betydande negativa verkningar av den dumpade importen som beskrivs i skälen 51-57.
(68)
På grundval av ovanstående slutsatser konstateras att förekomsten av icke-dumpad import från Ecogreen på unionsmarknaden under undersökningsperioden inte är sådan att den kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
5.2.2 Andra faktorer som bedömdes i den ursprungliga undersökningen
(69)
I den ursprungliga undersökningen bedömdes följande övriga faktorer när det gällde möjliga orsaker till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit: Import till unionen från övriga världen, unionsindustrins exportresultat, verkningarna av den ekonomiska krisen och försäljning av grenade isomerer som inte omfattas av produktdefinitionen.
(70)
Med tanke på att dessa faktorer inte påverkas av de reviderade dumpningsmarginaler som fastställts för de indonesiska exporterande tillverkarna bekräftas därför resultaten och slutsatsen i skälen 95-100 i förordningen om slutgiltig tull med avseende på dessa faktorer. Verkningarna av dessa faktorer är inte sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.3 Slutsats om orsakssambandet
(71)
Denna nya undersökning visar att det fortfarande finns ett tydligt och direkt samband mellan volymökningarna och den negativa priseffekten av den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
(72)
Ovanstående analys visar att volymen för den icke-dumpade importen var begränsad jämfört med den totala volymen dumpade produkter som importerats från de berörda länderna. Med tanke på att förbrukningen var relativt stabil ökade den dumpade importen betydligt både i absoluta och relativa termer under skadeundersökningsperioden och förekomsten av dumpad import hade betydande negativa verkningar för unionsmarknaden. Det konstaterades i själva verket att unionsindustrin till följd av den snedvridning som skapats på marknaden blev tvungen att avsevärt sänka sina priser med 22,2 % från och med 2008, vilket innebar att den inte kunde täcka sina kostnader och gå med rimlig vinst, särskilt inte under undersökningsperioden.
(73)
I den nya undersökningen bekräftades även att verkningarna av andra faktorer än dumpad import inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
(74)
Den nya undersökningen visar följaktligen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Indien, Indonesien och Malaysia och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. Slutsatserna i skälen 101 och 102 i förordningen om slutgiltig tull bekräftas därför härmed.
6. Unionens intresse
(75)
Det finns inga belägg för att den slutsats som dras i skäl 118 i förordningen om slutgiltig tull med avseende på unionens intresse påverkas av ändringsförordningen. Den slutsatsen bekräftas därför härmed.
C. ÖVERSYN AV DE SLUTGILTIGA ÅTGÄRDERNA
(76)
Såsom anges ovan visade den nya undersökningen av de relevanta omständigheter och resultat som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, med beaktande av de nya dumpningsmarginaler som fastställts i ändringsförordningen, att den återstående dumpade importen från Indien, Indonesien och Malaysia till unionsmarknaden orsakade unionsindustrin väsentlig skada under undersökningsperioden.
(77)
Med tanke på resultaten av den ursprungliga undersökningen när det gäller dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och med hänsyn till att denna nya undersökning bekräftar förekomsten av ett orsakssamband mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och den återstående dumpade importen från de berörda länderna, bör de slutgiltiga åtgärder som infördes enligt ändringsförordningen bekräftas på samma nivå. Följaktligen dras slutsatsen att denna nya undersökning bör avslutas utan ändringar av de slutgiltiga åtgärder som införts enligt förordningen om slutgiltig tull.
(78)
De gällande antidumpningsåtgärder som fastställdes i rådets genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 och ändrades genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2012 förblir giltiga och bör därför fortsätta att gälla. Det erinras om att de införda åtgärderna utgörs av specifika tullar och att de fastställdes för varje berörd exporterande tillverkare enligt följande:
Land
Företag
Slutgiltig specifik antidumpningstull
(euro per ton netto)
Indien
VVF (India) Ltd
46,98
Samtliga övriga företag
86,99
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Samtliga övriga företag
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Samtliga övriga företag
61,01
(79)
Myndigheterna i de berörda länderna, exportörerna och deras organisationer, samtliga berörda parter i unionen, särskilt unionsindustrin, samt importörer, användare, handlare och deras organisationer, informerades om de grundläggande omständigheter och överväganden som låg till grund för avslutandet av det partiella återupptagandet av antidumpningsundersökningen om import av fettalkoholer från de berörda länderna och gavs möjlighet att lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades in av dessa parter övervägdes, men har inte lett till några ändringar av de slutsatser som dras i denna förordning.
(80)
En exporterande tillverkare erbjöd ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.
(81)
Det konstaterades att denna exporterande tillverkare framställer ett antal produkter förutom den berörda produkten och säljer dessa andra produkter till samma kunder. Ett prisåtagande skulle skapa en allvarlig risk för korsvis kompensation och skulle göra det ytterst svårt att övervaka företaget på ett effektivt sätt. Det skulle därför inte vara effektivt i föreliggande ärende. På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att företagets erbjudande inte kan godtas.
(82)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det partiella återupptagandet av antidumpningsundersökningen beträffande import av mättade fettalkoholer med en kolkedjelängd på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (dock ej grenade isomerer), inbegripet enkla mättade fettalkoholer (även kallade single cuts) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (vanligtvis klassificerade som C8-C10), blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (vanligtvis klassificerade som C12-C14) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C16-C18, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 och ex 3823 70 00 (Taric-nummer 2905168510, 2905190060, 3823700011 och 3823700091), med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia avslutas härmed utan ändring av de gällande tullarna.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 maj 2014.