NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 795/2014
ze dne 3. července 2014
o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy
(ECB/2014/28)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů.
(2)
Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor.
(3)
V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1).
(4)
V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS.
(5)
V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích.
(6)
Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje.
(7)
Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení.
(8)
Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform - SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2.
(9)
K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost.
(10)
Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován.
(11)
Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS.
(12)
Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity.
(13)
Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb.
(14)
Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů.
(15)
Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží.
(16)
V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky.
(17)
Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS.
(18)
Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení.
(19)
Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení vymezuje požadavky v oblasti dozoru nad systémy SIPS.
2. Rada guvernérů přijme rozhodnutí, v němž určí platební systémy, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i jejich příslušné provozovatele a příslušné orgány. Tento seznam ECB vede na svých internetových stránkách a aktualizuje jej v návaznosti na každou změnu.
3. Platební systém se určí jako systém SIPS, pokud: a) je způsobilý k tomu, aby jej členský stát, jehož měnou je euro, oznámil jako systém podle směrnice 98/26/ES, nebo jeho provozovatel je usazen v eurozóně, a to i formou pobočky, jejímž prostřednictvím je systém provozován, a b) během kalendářního roku byly splněny alespoň dvě z těchto podmínek:
i)
celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR;
ii)
jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:
-
15 % celkového objemu plateb v eurech;
-
5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech;
-
75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;
iii)
jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS;
iv)
je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu.
4. Provozovatelé SIPS zajistí, aby systémy SIPS, jež provozují, splňovaly požadavky vymezené v článcích 3 až 21.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
„platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky;
2)
„převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES;
3)
„systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj;
4)
„provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS;
5)
„příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2;
6)
„systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému;
7)
„právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě;
8)
„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu;
9)
„rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu;
10)
„operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS;
11)
„rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele;
12)
„investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění;
13)
„tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic;
14)
„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;
15)
„přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent;
16)
„přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích;
17)
„infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí;
18)
„účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo;
19)
„radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
20)
„vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému;
21)
„příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu;
22)
„úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté;
23)
„zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění;
24)
„poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany;
25)
„mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží;
26)
„určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání;
27)
„obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu;
28)
„plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS;
29)
„plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS;
30)
„podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání;
31)
„příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky;
32)
„hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží;
33)
„uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob;
34)
„zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému;
35)
„nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání;
36)
„jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně;
37)
„dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot;
38)
„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem;
39)
„obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES.
Článek 3
Právní spolehlivost
1. Provozovatel SIPS posoudí, zda rozhodné právo ve všech příslušných právních systémech zajišťuje vysoký stupeň jistoty a podporuje všechny podstatné aspekty činnosti systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy pro systém SIPS a uzavře smlouvy, které jsou jednoznačné a v souladu s rozhodným právem ve všech příslušných právních systémech.
3. Provozovatel SIPS musí být schopen jednoznačně a srozumitelně informovat příslušný orgán, účastníky, případně klienty účastníků o rozhodném právu, pravidlech, postupech a smlouvách k provozování systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření k zajištění toho, aby jeho pravidla, postupy a smlouvy byly vynutitelné ve všech příslušných právních systémech a aby opatření, jež přijme na základě těchto pravidel, postupů a smluv, nebyla neplatná a aby nebyla zrušena či pozastavena.
5. Provozovatel SIPS, který vyvíjí činnost ve více než jednom právním systému, identifikuje a snižuje rizika vyplývající z možné kolize práv.
6. Provozovatel SIPS vyvine nejvyšší úsilí k zajištění toho, aby systém SIPS byl označen ve smyslu směrnice 98/26/ES.
Článek 4
Správa a řízení
1. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne cíle, které kladou vysoký důraz na bezpečnost a účinnost systému SIPS. Tyto cíle výslovně podporují finanční stabilitu a jiná relevantní hlediska veřejného zájmu, zejména existenci otevřených a účinných finančních trhů.
2. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.
3. Jednoznačně se vymezí úkoly a odpovědnost rady. Mezi úkoly a odpovědnost rady patří všechny tyto činnosti:
a)
zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS;
b)
zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady;
c)
zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému;
d)
zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému.
4. S výjimkou systému SIPS Eurosystému rada nejméně jednou ročně přezkoumá svou celkovou činnost a činnost jednotlivých členů rady.
5. Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své příslušné úkoly a povinnosti. Složení dále závisí na všeobecném rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady.
6. Jednoznačně se vymezí úkoly, odpovědnost a hierarchie vedení. Složení je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což vedení umožní, aby plnilo své povinnosti v oblasti provozování a řízení rizik provozovatele SIPS. Mezi povinnosti, které vedení plní s usměrněním ze strany rady, patří všechny tyto činnosti:
a)
aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik;
b)
aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS;
c)
aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.;
d)
aktivní účast v procesu kontroly rizik;
e)
aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje.
7. Rada zavede rámec pro řízení rizik ve formě dokumentace a vykonává nad ním dohled; tento rámec:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích;
d)
řeší funkce vnitřní kontroly.
Rada zajistí, aby útvary řízení rizik a vnitřní kontroly měly dostatečnou autoritu, nezávislost, zdroje a přístup k radě.
8. Rada zajistí, aby zásadní rozhodnutí, která mají dopad na technické a funkční uspořádání systému SIPS, jeho pravidla a celkovou strategii (zejména pokud jde o výběr systému zúčtování a vypořádání), provozní strukturu, rozsah zúčtovávaných či vypořádávaných produktů a použití technologie a postupů, vhodně odrážely oprávněné zájmy příslušných zúčastněných stran systému SIPS. Příslušné zúčastněné strany, případně veřejnost budou v přiměřeném předstihu konzultovány k těmto rozhodnutím.
Článek 5
Rámec pro komplexní řízení rizik
1. Provozovatel SIPS zavede a udržuje spolehlivý rámec pro řízení rizik s cílem komplexně identifikovat, měřit, sledovat a řídit veškerá rizika, která vznikají na straně systému SIPS či která systém SIPS nese. Rámec pro řízení rizik přezkoumává provozovatel SIPS nejméně jednou ročně. Rámec pro řízení rizik:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků.
2. Provozovatel SIPS motivuje účastníky, případně jejich klienty, aby řídili a omezili rizika, jež tyto subjekty představují pro systém SIPS a jež pro tyto subjekty z tohoto systému vyplývají. Pokud se týká účastníků, zahrnují tyto pobídky účinný, přiměřený a odstrašující režim finančních pokut či opatření ke sdílení ztrát či obojí.
3. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá podstatná rizika, jež pro systém SIPS v důsledku vzájemné závislosti vyplývají od jiných subjektů a jež tento systém představuje pro jiné subjekty, a to včetně infrastruktur finančního trhu, zúčtovacích bank, poskytovatelů likvidity a poskytovatelů služeb. Provozovatel SIPS vyvine nástroje pro řízení rizik, které jsou spolehlivé a přiměřené ve vztahu k zjištěné výši rizika.
4. Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možných ozdravných postupů nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohoto posouzení připraví provozovatel SIPS plán ozdravných postupů pro systém SIPS nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - připraví plán na řádné ukončení činnosti. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení problémů. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá.
Článek 6
Úvěrové riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic probíhá v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.
3. Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.
4. Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, avšak kde účastníci mají úvěrové expozice z důvodu platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.
5. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS pro doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavci 3.
Článek 7
Zajištění
1. Provozovatel SIPS přijme jako zajištění pouze tato aktiva: a) hotovost a b) aktiva s nízkým úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity, tj. aktiva, u kterých může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že splňují všechny tyto podmínky:
i)
byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem;
ii)
jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob;
iii)
jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS;
iv)
mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány;
v)
nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace;
vi)
nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v).
Při provádění interního posouzení podle bodů i) až vi) provozovatel SIPS vymezí, zdokumentuje a použije objektivní metodiku.
2. Provozovatel SIPS zavede a provede zásady a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility všech aktiv přijatých jako zajištění. Provozovatel SIPS pravidelně, a to nejméně jednou ročně, sleduje přiměřenost svých zásad a postupů oceňování. Tento přezkum provede rovněž při každé podstatné změně, která má vliv na expozici systému SIPS vůči rizikům. Provozovatel SIPS provede ocenění zajištění podle tržní hodnoty nejméně jednou denně.
3. Provozovatel SIPS zavede stabilní a konzervativní srážky a nejméně jednou ročně je prověří a zohlední stresové tržní podmínky. Postupy pro uplatňování srážek nejméně jednou ročně ověřují zaměstnanci, kteří nevytvářejí a nepoužívají postupy pro uplatňování srážek.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření s cílem předejít koncentrované držbě určitých aktiv, pokud by to podstatně ovlivnilo schopnost rychle tato aktiva likvidovat bez podstatného nepříznivého dopadu na jejich cenu.
5. Provozovatel SIPS, který přijímá přeshraniční zajištění, identifikuje a zmírňuje rizika spojená s jeho přeshraničním používáním a zajistí, aby přeshraniční zajištění mohlo být používáno včas.
6. Provozovatel SIPS používá účinný a provozně flexibilní systém pro řízení zajištění.
7. Odstavec 1 se nevztahuje na SIPS Eurosystému.
Článek 8
Riziko likvidity
1. Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty.
2. Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.
3. Provozovatel SIPS vždy má nebo zajistí, aby účastníci vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, s cílem v širokém okruhu možných stresových scénářů umožnit zúčtování platebních závazků ve stejný den. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.
4. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování platebních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:
a)
v hotovosti u Eurosystému, nebo
b)
ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému.
5. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:
a)
závazné úvěrové linky;
b)
závazné devizové swapy;
c)
závazné repo obchody;
d)
aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;
e)
investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.
6. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 5.
7. Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.
8. Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.
9. Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje své postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.
10. Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.
11. Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určí, kolik hotovosti a jiných aktiv je třeba ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4. Tuto částku pravidelně přezkoumává mimo jiné tím, že zváží celou řadu možných scénářů včetně:
a)
nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv;
b)
změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek;
c)
selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech;
d)
současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv;
e)
škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách.
Tyto scénáře zohlední rovněž koncepci a provoz systému SIPS; přezkoumají všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu; a je-li to vhodné, pokryjí období více dnů.
12. Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu určité výše hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky, jakož i zavede vhodná opatření pro správu a řízení této výše hotovosti a jiných aktiv. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě. Použije tyto výsledky k hodnocení vhodnosti a k provedení úprav svého rámce pro řízení rizika likvidity.
13. Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování platebních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:
a)
řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;
b)
mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den;
c)
uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.
Článek 9
Konečné zúčtování
Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy, které umožní, aby ke konečnému zúčtování docházelo nejpozději na konci určeného dne zúčtování.
Článek 10
Zúčtování v penězích
1. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky.
2. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky, je-li to proveditelné a jsou-li k dispozici.
3. Nejsou-li použity peníze centrální banky, provozovatel SIPS zajistí, aby k zúčtování v penězích docházelo za použití zúčtovacích aktiv s malým nebo žádným úvěrovým rizikem či rizikem likvidity.
4. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, provozovatel SIPS sleduje, řídí a omezuje úvěrové riziko a riziko likvidity, jež vznikají z důvodu zapojení obchodních zúčtovacích bank. Provozovatel SIPS pro své zúčtovací banky zejména zavede přísná kritéria, která mimo jiné zohlední regulaci zúčtovacích bank, dohled nad nimi, jejich důvěryhodnost, kapitalizaci, přístup k likviditě a provozní spolehlivost, a dodržování těchto kritérií sleduje. Provozovatel SIPS rovněž sleduje a řídí koncentraci úvěrové expozice a expozice likvidity vůči obchodním zúčtovacím bankám systému SIPS.
5. Pokud provozovatel SIPS provádí zúčtování v penězích ve svém účetnictví, minimalizuje a přísně kontroluje své úvěrové riziko a riziko likvidity.
6. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, stanoví právní ujednání mezi provozovatelem SIPS a obchodní zúčtovací bankou jednoznačně:
a)
kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank;
b)
že jakmile k převodům dojde, jsou konečné;
c)
že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne.
Článek 11
Placení proti placení
Provozovatel SIPS, který používá mechanismus placení proti placení, eliminuje hlavní riziko tím, že zajistí, aby ke konečnému zúčtování jednoho závazku docházelo pouze tehdy, pokud dochází i ke konečnému zúčtování spojeného závazku. Tímto pravidlem je třeba se řídit bez ohledu na to, zda k zúčtování dochází v hrubé či čisté výši a kdy nastává neodvolatelnost.
Článek 12
Pravidla a postupy v případě selhání účastníka
1. Provozovatel SIPS v pravidlech a postupech pro systém SIPS zavede definici selhání účastníka, která obsahuje alespoň situaci, kdy účastník není schopen plnit své splatné finanční závazky mimo jiné z provozních důvodů, v důsledku neplnění smlouvy nebo zahájení úpadkového řízení vůči účastníkovi. Provozovatel SIPS rozlišuje mezi automatickým selháním a selháním na základě uvážení. V případě selhání na základě uvážení provozovatel SIPS upřesní, kterému subjektu je dána možnost uvážení. Tuto definici nejméně jednou ročně přezkoumává.
2. Provozovatel SIPS má pravidla a postupy pro případ selhání, jež mu umožňují pokračovat v plnění svých závazků v případě selhání účastníka a jež řeší doplnění zdrojů po selhání. Pravidla a postupy vymezují minimálně všechny tyto skutečnosti:
a)
opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání;
b)
zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat;
c)
možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování;
d)
správu plateb v různých fázích zpracování;
e)
možné pořadí přijímaných opatření;
f)
úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání;
g)
jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání.
3. Provozovatel SIPS je připraven k provedení pravidel a postupů pro případ selhání včetně všech vhodných postupů na základě uvážení, které jsou zakotveny v těchto pravidlech. Provozovatel SIPS mimo jiné zajistí, že: a) má provozní kapacitu včetně dostatečného počtu dobře školených zaměstnanců k včasnému provedení postupů vymezených v odstavci 2; a b) pravidla a postupy systému SIPS řeší potřebu v oblasti dokumentace, informací a komunikace a je-li zapojena více než jedna infrastruktura finančního trhu nebo orgán, koordinaci.
4. Provozovatel SIPS zveřejní klíčové aspekty pravidel a postupů vymezených v odstavci 2 včetně minimálně všech těchto skutečností:
a)
okolností, za nichž budou přijata opatření;
b)
toho, kdo opatření přijímá;
c)
rozsahu opatření, která jsou přijímána;
d)
mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání.
5. Provozovatel SIPS testuje a přezkoumává pravidla a postupy systému SIPS vymezené v odstavci 2 nejméně jednou ročně nebo po jakékoli podstatné změně systému SIPS, která má vliv na tato pravidla a postupy. Provozovatel SIPS do tohoto testování a přezkumu zapojí účastníky SIPS a příslušné zúčastněné strany.
Článek 13
Obecné podnikatelské riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.
2. Provozovatel SIPS drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby pokud u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání, mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Výše těchto aktiv se určí podle obecného podnikatelského rizikového profilu provozovatele SIPS a délky doby, jež je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, pokud je takové opatření přijato.
3. Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných opatření nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - plán na řádné ukončení činnosti.
4. Provozovatel SIPS drží dostatečná likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, za účelem provedení plánu uvedeného v odstavci 3. Provozovatel SIPS minimálně drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, jejichž hodnota je rovna výši běžných provozních výdajů za nejméně šest měsíců. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik na základě článků 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.
5. Aktiva držená za účelem pokrytí obecného rizika podnikání musí být dostatečně likvidní a mít vysokou kvalitu, aby byla včas k dispozici. Provozovatel SIPS musí být schopen tato aktiva realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v činnosti jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.
6. Provozovatel SIPS zavede funkční plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na hodnotu uvedenou v odstavci 4 nebo pod tuto hodnotu. Plán se předloží radě ke schválení a každý rok se aktualizuje.
7. Odstavce 2 a 4 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 14
Riziko úschovy a investiční riziko
1. Provozovatel SIPS drží svá vlastní aktiva a aktiva účastníků u subjektů, které podléhají dohledu a regulaci (dále jen „uschovatelé“), jež mají účetní postupy, postupy při úschově a vnitřní kontroly, které plně chrání tato aktiva vůči riziku ztráty v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy nebo nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele nebo dalšího uschovatele.
2. Provozovatel SIPS musí mít včas přístup ke svým aktivům a k aktivům poskytnutým účastníky.
3. Provozovatel SIPS hodnotí své expozice vůči uschovatelským bankám a těmto expozicím rozumí s ohledem na úplný rozsah svých vztahů s každou z těchto bank.
4. Provozovatel SIPS zavede investiční strategii, která je v souladu s celkovou strategií pro řízení rizik a je plně zpřístupněna účastníkům. Investiční strategii přezkoumá nejméně jednou ročně.
5. Investice provozovatele SIPS v rámci jeho investiční strategie jsou zajištěny vysoce kvalitními dlužníky nebo se jedná o pohledávky za takovými dlužníky. Provozovatel SIPS vymezí kritéria pro vysoce kvalitní dlužníky. Investice jsou investicemi do nástrojů s minimálním úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity.
6. Odstavce 3 až 5 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 15
Operační riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec s vhodnými systémy, postupy, přístupy a kontrolami s cílem identifikovat, sledovat a řídit provozní riziko.
2. Provozovatel SIPS zavede cíle týkající se úrovně služeb a provozní spolehlivosti, jakož i postupy k dosažení těchto cílů. Tyto cíle a postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
3. Provozovatel SIPS zajistí, aby systém SIPS měl vždy rozšiřitelnou kapacitu, aby se dokázal vypořádat se zvýšením objemů plateb, k němuž dojde v důsledku stresových událostí, a aby mohl dosahovat svých cílů týkajících se úrovně služeb.
4. Provozovatel SIPS zavede komplexní přístupy v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, které umožní v dostatečné míře identifikovat, hodnotit a řešit veškeré možné zranitelnosti a hrozby. Tyto přístupy alespoň jednou ročně přezkoumá.
5. Provozovatel SIPS zavede plán zachování provozu, který řeší výskyt událostí, které představují významné riziko spočívající v přerušení provozu systému SIPS. Plán obsahuje využití jiného místa a je koncipován tak, aby bylo zajištěno, že kritické informační technologické systémy jsou schopny obnovit provoz do dvou hodin po výskytu těchto událostí. Plán je koncipován tak, aby systém SIPS byl vždy schopen provést zúčtování všech splatných plateb do konce obchodního dne, kdy došlo k výskytu poruchy. Provozovatel SIPS plán nejméně jednou ročně testuje a přezkoumá.
6. Provozovatel SIPS určí rozhodné účastníky na základě objemů a hodnot plateb a na základě jejich možného vlivu na ostatní účastníky a systém SIPS jako celek v případě významného provozního problému na straně těchto účastníků.
7. Provozovatel SIPS identifikuje, sleduje a řídí rizika, která mohou rozhodní účastníci, jiné infrastruktury finančního trhu a poskytovatelé služeb a infrastruktur představovat pro operace systému SIPS.
Článek 16
Kritéria pro přístup a účast
1. Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.
2. Kritéria pro přístup a účast podle odstavce 1 budou odůvodněna, pokud se týká bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a budou přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou přiměřenosti stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS určitému subjektu odepře přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.
3. Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede a zveřejní nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení účastníkova práva na účast v systému SIPS, pokud účastník nesplňuje kritéria pro přístup a účast. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
Článek 17
Systém zprostředkované účasti
1. Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace pokrývají nejméně tyto skutečnosti:
a)
poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků;
b)
počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;
c)
objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;
d)
objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost přímých a nepřímých účastníků, která může mít vliv na systém SIPS.
3. S cílem řídit uvedená rizika identifikuje provozovatel SIPS nepřímé účastníky, kteří představují podstatné riziko pro systém SIPS a přímé účastníky, jejichž prostřednictvím mají přístup do systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá rizika, která vyplývají ze systému zprostředkované účasti. S cílem zajistit řádné řízení rizik přijme v případě potřeby opatření ke zmírnění těchto rizik.
Článek 18
Účinnost a efektivita
1. Provozovatel SIPS zavede postup ke zjišťování a plnění potřeb trhů, jimž systém SIPS slouží, zejména pokud se týká:
a)
výběru systému zúčtování a vypořádání;
b)
provozní struktury;
c)
rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání;
d)
použití technologie a postupů.
2. Provozovatel SIPS má jednoznačně vymezené cíle, které jsou měřitelné a dosažitelné, např. v oblasti minimální úrovně služeb, očekávání v oblasti řízení rizik a obchodních priorit.
3. Provozovatel SIPS zavede mechanismy pro pravidelný (alespoň jednou ročně) přezkum požadavků vymezených v odstavcích 1 a 2.
Článek 19
Postupy a standardy v oblasti komunikace
S cílem umožnit účinné provádění plateb, zúčtování, vypořádání a záznamů používá provozovatel SIPS příslušné mezinárodně uznávané postupy a standardy v oblasti komunikace, případně se těmto postupům a standardům přizpůsobí.
Článek 20
Zveřejnění pravidel, klíčových postupů a tržních údajů
1. Provozovatel SIPS přijme jednoznačná a komplexní pravidla a postupy, která v celém rozsahu zpřístupní účastníkům. Příslušná pravidla a klíčové postupy budou rovněž zveřejněny.
2. Provozovatel SIPS zveřejní jednoznačný popis koncepce a operací systému, jakož i práva a povinnosti provozovatele SIPS a účastníků, aby účastníci mohli posoudit rizika, kterým by byli při účasti v systému SIPS vystaveni.
3. Provozovatel SIPS poskytne veškerou nezbytnou a přiměřenou dokumentaci a školení, aby účastníkům umožnil pochopit pravidla a postupy systému SIPS, jakož i rizika, kterým při účasti v systému SIPS čelí.
4. Provozovatel SIPS zveřejní poplatky systému SIPS na úrovni jednotlivých služeb, které nabízí, jakož i slevovou politiku. Provozovatel SIPS pro účely srovnání poskytne jednoznačný popis zpoplatněných služeb.
5. Provozovatel SIPS dokončí a zveřejní odpovědi na rámec pro zpřístupnění informací pro infrastruktury finančního trhu v rámci CPSS-IOSCO. Své odpovědi aktualizuje v návaznosti na podstatné změny systému nebo jeho prostředí, avšak nejméně jednou za dva roky. Provozovatel SIPS rovněž zpřístupní alespoň základní údaje o objemech a hodnotách transakcí.
Článek 21
Poskytování informací a dokumentů příslušnému orgánu
Příslušný orgán je oprávněn obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení. Provozovatel SIPS sdělí příslušné konkrétní informace příslušnému orgánu.
Článek 22
Nápravná opatření
1. Pokud provozovatel SIPS neplní toto nařízení, příslušný orgán:
a)
informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a
b)
dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.
2. Na základě informací poskytnutých provozovatelem SIPS může příslušný orgán udělit provozovateli SIPS pokyn, aby provedl určité nápravné opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.
3. Příslušný orgán může ukládat nápravná opatření ihned, dojde-li k odůvodněnému závěru, že případ neplnění je natolik závažný, že vyžaduje okamžitý zásah.
4. Příslušný orgán o všech nápravných opatřeních uložených provozovateli SIPS okamžitě informuje ECB.
5. Nápravná opatření mohou být ukládána nezávisle nebo souběžně se sankcemi v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (6).
Článek 23
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení ECB uloží sankce v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (7). ECB zveřejní oznámení o metodice pro výpočet výše sankcí.
Článek 24
Přezkum
Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé dva roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.
Článek 25
Závěrečná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Provozovatelé SIPS mají ke splnění povinností vymezených tímto nařízením jeden rok ode dne, kdy jim bylo oznámeno rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2.
3. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. července 2014.
EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 795/2014
av den 3 juli 2014
om krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem
(ECB/2014/28)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2,
med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1, artikel 22 och första strecksatsen i artikel 34.1, och
av följande skäl:
(1)
Genom artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget och artikel 3.1 fjärde strecksatsen i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) får Eurosystemet uppgiften att främja ett väl fungerande betalningssystem.
(2)
Eurosystemet främjar ett väl fungerande betalningssystem bl.a. genom övervakning.
(3)
I januari 2001 antog Eurosystemet grundprinciperna för systemviktiga betalningssystem som tagits fram av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (CPSS) inom Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) som minimiregler för systemviktiga betalningssystem (SIPS) (1).
(4)
I april 2012 ersattes grundprinciperna för systemviktiga betalningssystem genom CPSS och International Organization of Securities Commissions (Iosco) tekniska kommittés principer för finansmarknadernas infrastruktur (nedan kallade CPSS-Iosco-principerna) (2) som harmoniserar och förstärker existerande internationella regler om övervakning av bl.a. systemviktiga betalningssystem.
(5)
Enligt CPSS-Iosco-principerna bör systemviktiga betalningssystem omfattas av en effektiv övervakning som är baserad på tydliga och allmänt kända kriterier eftersom de kan utlösa systemrisker om de är otillräckligt skyddade mot sådana risker som de är exponerade för. Därutöver bör de behöriga myndigheterna ha tillräckliga befogenheter och resurser för att utföra sina uppgifter, inkl. att vidta korrigerande åtgärder. CPSS-Iosco rekommenderar att dessa principer genomförs fullt ut förutsatt att detta är möjligt enligt nationella rättsliga ramar och regelverk.
(6)
Mot bakgrund av detta, och för att säkerställa effektiva och sunda systemviktiga betalningssystem, har ECB beslutat att genomföra CPSS-Iosco-principerna med hjälp av en förordning. Myndigheterna i andra länder förväntas också att i största möjliga utsträckning genomföra och tillämpa CPSS-Iosco-principerna i sina respektive regelverk.
(7)
Denna förordning omfattar systemviktiga betalningssystem, både sådana för större betalningar och sådana för massbetalningar. Förordningen omfattar både sådana betalningssystem som drivs av centralbanker och sådana som drivs av privata aktörer. Enligt CPSS-Iosco-principerna finns det exceptionella fall där principerna tillämpas annorlunda på betalningssystem som drivs av centralbanker p.g.a. krav som framgår av lag, förordning eller annan reglering. Eurosystemets verksamhet omfattas av policymål, ansvar och en institutionell ram som framgår av fördraget och ECBS-stadgan vilket medför att Eurosystemets systemviktiga betalningssystem kan undantas från vissa krav i förordningen. Mot bakgrund av detta bör Eurosystemets systemviktiga betalningssystem undantas från specifika krav avseende styrning, avveckling, eget kapital och likvida tillgångar, säkerhet och investeringsrisker, som omfattar samma områden som de krav som formellt antagits av ECB-rådet. Dessa undantag framgår av olika bestämmelser i förordningen.
(8)
Enligt riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) (3) har Target2 en decentraliserad struktur som knyter samman många olika betalningssystem. Delsystemen i Target2 harmoniseras i möjligaste mån, med undantag bara för sådana fall som är nödvändiga p.g.a. begränsningar i nationell lagstiftning. Target2 kännetecknas också av en gemensam teknisk plattform som kallas den gemensamma delade plattformen (SSP). ECB-rådet har den högsta beslutanderätten avseende Target2 och säkrar dess offentliga funktion - denna styrelseform speglar sig i övervakningen av Target2.
(9)
Effektiva och sunda systemviktiga betalningssystem kräver att nationell lagstiftning efterlevs samt klara regler, förfaranden och avtal enligt vilka de bedrivs. Överensstämmelse med lagstiftningen avser alla de länder i vilka operatören av ett systemviktigt betalningssystem eller dess deltagare bedriver verksamhet.
(10)
Effektiva och sunda systemviktiga betalningssystem kräver också tydliga och lämpliga kontrollmekanismer som måste vara tydligt dokumenterade.
(11)
För att man på ett heltäckande sätt ska kunna hantera rättsliga, kredit-, likviditets-, operativa, företags-, förvarings-, inversterings- och andra risker är det nödvändigt att identifiera, mäta, övervaka och hantera alla de typer av risker som operatörer av systemviktiga betalningssystem berörs av. Detsamma gäller för hur sunt och uthålligt ramverket för ställande av säkerheter och deltagares obestånd är samt förfaranden och planer för att säkerställa en kontinuerlig affärsverksamhet.
(12)
En minskning av systemrisken kräver bl.a. att avvecklingen är slutgiltig. Unionen har antagit Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (4). Direktiv 98/26/EG föreskriver att reglerna för system som är betecknade som sådana ska definiera tidpunkten för införande (efter vilken ett överföringsuppdrag blir rättsligt bindande och, även om ett insolvensförfarande inleds mot en deltagare, bindande för tredje man) och tidpunkten då överföringsuppdrag blir oåterkalleliga. Avveckling under dagen eller i realtid rekommenderas också om detta är förenligt med det systemviktiga betalningssystemets allmänna affärsmodell och nödvändigt för att operatören av det systemviktiga betalningssystemet och deltagarna ska kunna hantera sina respektive kredit- och likviditetsrisker.
(13)
Objektiva, riskbaserade och allmänt kända kriterier för att delta i ett systemviktigt betalningssystem, som möjliggör en rättvis och (med beaktande av acceptabla riskkontrollstandarder) öppen tillgång till sådana system, främjar säkra och effektiva systemviktiga betalningssystem och marknader som debetjänar utan att på ett alltför omfattande sätt begränsa det fria tillhandahållandet av tjänster.
(14)
De bestämmelser i denna förordning som kräver att operatörer av systemviktiga betalningssystem samlar in, behandlar och överför uppgifter påverkar inte tillämpningen av regler om uppgiftsskydd som gäller för deltagare eller kunder.
(15)
Effektiva systemviktiga betalningssystem med klart definierade mål som är mätbara och nåbara kan på bästa sätt uppfylla de behov som deltagarna i systemviktiga betalningssystem samt på marknaden har.
(16)
I den utsträckning som det anses möjligt och ändamålsenligt får ECB anlita de nationella centralbankerna för att genomföra ECBS-uppgifter.
(17)
Kraven som framgår av denna förordning står i proportion till de specifika risker och exponeringar som systemviktiga betalningssystem är utsatta för.
(18)
Möjligheten för behöriga myndigheter att kräva att vissa åtgärder vidtas för att rätta till eller förhindra att reglerna enligt denna förordning inte efterlevs, och möjligheten för ECB att vidta effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner vid brott mot förordningen är viktiga förutsättningar för att genomföra CPSS-Iosco-principerna i största möjliga utsträckning inom ramen för fördraget och ECBS-stadgan.
(19)
De krav på övervakning som uppställs i denna förordning bör omfattas av en övergångsperiod, så att operatörerna av systemviktiga betalningssystem ges möjlighet att sätta sig in i kraven och genomföra dem.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ämne och omfattning
1. I denna förordning fastställs krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem.
2. ECB-rådet ska anta ett beslut som namnger de betalningssystem som omfattas av denna förordning, deras respektive operatörer samt behöriga myndigheter. Denna förteckning kommer att finnas på ECB:s webbplats och uppdateras efter varje förändring.
3. Ett betalningssystem ska betecknas som systemviktigt betalningssystem om det a) kan anmälas som ett system enligt direktiv 98/26/EG av en medlemsstat som har euron som valuta eller vars operatör är etablerad inom euroområdet, inkl. etablering genom en filial genom vilken systemet drivs, och b) minst två av följande kriterier uppfylls under ett kalenderår:
i)
Det sammanlagda dagliga genomsnittliga värdet av eurodenominerade betalningar som hanteras överstiger 10 miljarder euro.
ii)
Dess marknadsandel är minst en av följande:
-
15 procent av den sammanlagda volymen av eurodenominerade betalningar,
-
5 procent av den sammanlagda volymen av gränsöverskridande eurodenominerade betalningar,
-
75 procent av den sammanlagda volymen av eurodenominerade betalningar på nivån av en medlemsstat som har euron som valuta.
iii)
Dess gränsöverskridande verksamhet (dvs. deltagare etablerade i ett annat land än där operatören av det systemviktiga betalningssystemet är etablerad och/eller gränsöverskridande länkar med andra betalningssystem) involverar minst fem länder och genererar minst 33 procent av den sammanlagda volymen av eurodenominerade betalningar som det systemviktiga betalningssystemet hanterar,
iv)
Det används för andra finansmarknadsinfrastrukturers avveckling.
4. Operatörer av systemviktiga betalningssystem ska säkerställa att deras system uppfyller kraven i artiklarna 3-21.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
1. betalningssystem : ett formellt arrangemang mellan tre eller fler deltagare, ej medräknat eventuella likvidbanker, centrala motparters clearingorganisationer eller indirekta deltagare, som har gemensamma regler och standardiserade arrangemang för att utföra överföringsuppdrag mellan deltagarna.
2. överföringsuppdrag : den betydelse som framgår av artikel 2 i första strecksatsen i direktiv 98/26/EG.
3. systemrisk : risken att en deltagare eller operatören av ett systemviktigt betalningssystem inte uppfyller sina respektive skyldigheter och detta medför att andra deltagare och/eller operatören av det systemviktiga betalningssystemet inte kan uppfylla sina respektive skyldigheter i rätt tid, vilket kan få sekundäreffekter som hotar det finansiella systemets stabilitet eller tilltron till det.
4. operatör av systemviktiga betalningssystem : juridisk person som ansvarar för driften av ett systemviktigt betalningssystem.
5. behörig myndighet : den centralbank inom Eurosystemet som har det primära övervakningsansvaret enligt artikel 1.2.
6. Eurosystemets systemviktiga betalningssystem : ett systemviktigt betalningssystem som ägs och drivs av en centralbank inom Eurosystemet.
7. rättslig risk : den risk som härrör från tillämpningen av lag eller förordning, som normalt medför en skada.
8. kreditrisk : risken att en motpart, både deltagare och andra enheter, inte fullt ut kan fullgöra sina ekonomiska förpliktelser i rätt tid eller i framtiden.
9. likviditetsrisk : risken att en motpart, både deltagare och andra enheter, saknar tillräckliga medel för att fullgöra sina ekonomiska förpliktelser i rätt tid, trots att denne måhända i framtiden kan ha tillräckliga medel för att göra detta.
10. operativ risk : risken att brister i informationssystem eller interna processer, mänskliga fel, bristande ledning eller driftsavbrott förorsakade av externa händelser eller utlokaliserade tjänster medför nedsättning, försämring eller avbrott i de tjänster som ett systemviktigt betalningssystem tillhandahåller.
11. förvaringsrisk : risken att skada uppstår på förvarade tillgångar p.g.a. att ett förvaringsinstitut eller en underförvarare blir insolvent, oaktsamhet, bedrägeri, dåliga arbetsrutiner eller otillräckliga dokumentationsrutiner.
12. investeringsrisk : risken för förluster hos en operatör av systemviktiga betalningssystem eller en deltagare när operatören investerar sina egna eller sina deltagares tillgångar, t.ex. säkerheter.
13. marknadsrisk : risken för förluster, både inom och utanför balansräkningen, som härrör från förändringar av marknadspriserna.
14. nettoavvecklingssystem (DNS) : ett system som genomför en nettoavveckling i slutet av en förutbestämd avvecklingscykel, t.ex. under, eller i slutet av, en affärsdag.
15. gränsöverskridande säkerheter : säkerhet för vilken, ur det landets perspektiv där tillgångarna godtas som säkerhet, minst en av följande är utländsk: a) valutadenomineringen, b) det land där tillgångarna befinner sig eller c) det land där emittenten är etablerad.
16. gränsöverskridande betalning : en betalning mellan deltagare som är etablerade i olika länder.
17. finansmarknadsinfrastruktur (FMI) : ett multilateralt system mellan deltagande institutioner, inklusive systemoperatören, som används för clearing, avveckling eller dokumentering av betalningar, värdepapper, derivat eller andra finansiella transaktioner.
18. deltagare : en enhet som är identifierad eller erkänd av ett betalningssystem och, antingen direkt eller indirekt, får sända överföringsuppdrag till systemet och kan ta emot överföringsuppdrag från det.
19. styrelse : administrativ styrelse eller tillsynsråd för operatören av ett systemviktigt betalningssystem i enlighet med nationell lagstiftning.
20. företagsledning : ledande befattningshavare, dvs. de personer som ansvarar för den dagliga ledningen av en operatör av systemviktiga betalningssystem samt medlemmar i företagsledningen för operatörer av systemviktiga betalningssystem i system med dubbla ledningsnivåer.
21. relevanta aktörer : deltagare, finansmarknadsinfrastruktur som har inverkan på risken hos ett systemviktigt betalningssystem samt, beroende på situationen, andra berörda marknadsaktörer.
22. kreditexponering : ett belopp eller värde på att en deltagare inte avvecklar hela värdet, antingen när det förfaller eller vid något senare tillfälle.
23. säkerhet : en tillgång eller en tredje parts åtagande som används av säkerhetsställaren för att säkerställa ett åtagande gentemot säkerhetshavaren. Säkerhet kan finnas både i in- och i utlandet.
24. tillhandahållare av likviditet : en tillhandahållare av likviditet enligt artiklarna 5.3, 6.5, 8.1, 8.9 och 8.11 eller tillgångar enligt artikel 8.4, inklusive en deltagare i ett systemviktigt betalningssystem eller en utomstående part.
25. extrema men möjliga marknadsförhållanden : en omfattande uppsättning parametrar och antaganden som beaktar olika historiska och hypotetiska förhållanden, däribland de mest volatila perioderna som förekommit på de marknader där det systemviktiga betalningssystemet är verksamt.
26. planerad avvecklingsdag : den dag som avsändaren av ett överföringsuppdrag anger som avvecklingsdag i ett systemviktigt betalningssystem.
27. allmän affärsrisk : varje potentiell försämring av den ekonomiska ställningen för ett systemviktigt betalningssystem p.g.a. minskade intäkter eller ökade kostnader, så att kostnaderna överstiger intäkterna och förlusten måste täckas av det egna kapitalet.
28. rekonstruktionsplan : en plan som operatören av systemviktiga betalningssystem tar fram för att återställa ett välfungerande systemviktigt betalningssystem.
29. plan för ordnad avveckling : en plan som operatören av systemviktiga betalningssystem tar fram för en ordnad avveckling av ett systemviktigt betalningssystem.
30. väsentlig : beskriver en risk, avhängighet och/eller förändring som kan påverka en enhets förmåga att utföra eller tillhandahålla tjänster som planerat.
31. relevanta myndigheter : myndigheter som har ett legitimt intresse av att få information från ett systemviktigt betalningssystem för att fullgöra sina lagstadgade skyldigheter, t.ex. rekonstruktionsmyndigheter och tillsynsmyndigheter för större deltagare.
32. kapitalbeloppsrisk : risken att en motpart förlorar hela transaktionens värde, t.ex. risken att en säljare oåterkalleligt levererar en finansiell tillgång men inte får betalt, eller risken att en köpare av en finansiell tillgång oåterkalleligt betalar för, men ej erhåller, tillgången.
33. förvaringsinstitut : en bank som förvarar och säkrar tredje parts finansiella tillgångar.
34. likvidbank : en bank som för konton där betalningar regleras som är resultatet av skyldigheter som uppstått i ett betalningssystem.
35. nostro-ombud : en bank som deltagarna i ett systemviktigt betalningssystem använder för avveckling.
36. ensidig betalning : en betalning som endast omfattar en betalningsöverföring i en valuta.
37. tvåsidig betalning : en betalning som omfattar två betalningsöverföringar i olika valutor i ett avvecklingssystem enligt principen ”exchange-for-value”.
38. korrelationsrisk : den risk som uppstår till följd av exponering mot en deltagare eller emittent när den säkerhet som motparten ställer eller emittenten emitterar är starkt korrelerad till dess kreditrisk.
39. affärsdag : den betydelse som framgår av artikel 2 n i direktiv 98/26/EG.
Artikel 3
En sund rättslig grund
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska bedöma huruvida gällande lagstiftning i alla relevanta rättsordningar garanterar hög säkerhet för, och stöder alla viktiga aspekter av, det systemviktiga betalningssystemets verksamhet.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram regler och förfaranden samt sluta avtal som är tydliga och uppfyller de lagstadgade kraven i alla relevanta rättsordningar.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska kunna ange tillämpliga lagar, regler, förfaranden och avtal för driften av betalningssystemet för den behöriga myndigheten, deltagarna samt, i förekommande fall, deltagarnas kunder, på ett tydligt och begripligt sätt.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska vidta åtgärder för att säkerställa att dess regler, förfaranden och avtal är rättsligt giltiga i alla relevanta rättsordningar och att de åtgärder som vidtas med stöd av sådana regler, förfaranden och avtal kan genomdrivas.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem som bedriver verksamhet i mer än en jurisdiktion ska identifiera och reducera de risker som uppstår till följd av lagvalsfrågor.
6. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska göra sitt yttersta för att säkerställa att betalningssystemet betecknas enligt direktiv 98/26/EG.
Artikel 4
Styrning
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha dokumenterade mål där han prioriterar ett säkert och effektivt betalningssystem. Målen ska uttryckligen stödja finansiell stabilitet och andra relevanta allmänna intressen, särskilt öppna och effektiva finansmarknader.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha dokumenterade regler som klart och tydligt fördelar ansvar och skyldigheter. Den behöriga myndigheten, ägarna samt deltagarna ska ha tillgång till dessa regler. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska göra en nedkortad version av dessa tillgängliga för allmänheten.
3. Styrelsens roll och ansvar ska vara tydligt definierade och styrelsen ska
a)
ta fram tydliga strategiska mål för det systemviktiga betalningssystemet,
b)
skapa dokumenterade rutiner för hur det systemviktiga betalningssystemet ska fungera, inkl. rutiner för att identifiera och hantera intressekonflikter mellan medlemmarna,
c)
med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, säkerställa ett effektivt urval och en effektiv kontroll, samt vid behov, uppsägning av medlemmar i företagsledningen,
d)
med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, skapa lämpliga kompensationsmodeller i linje med bästa praxis och baserade på långsiktiga resultat.
4. Med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem ska styrelsen granska dess övergripande resultat och det arbete som de enskilda medlemmarna i företagsledningen utför minst en gång per år.
5. Styrelsens sammansättning ska säkerställa integritet och, med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, bestå av en lämplig blandning av tekniska färdigheter, kunskap och erfarenhet både av systemviktiga betalningssystem och hela finansmarknaden, så att styrelsen har möjlighet att utföra sina uppgifter och ta sitt ansvar. Sammansättningen ska därutöver beakta de allmänna kunskapskraven enligt nationell lagstiftning. Om den nationella lagstiftningen så tillåter ska styrelsen, med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, inkludera styrelsemedlemmar som inte arbetar på heltid i företaget.
6. Företagsledningens roll, ansvar och rapporteringsvägar ska vara tydligt definierade. Sammansättningen ska säkerställa integritet och en lämplig blandning av tekniska färdigheter, kunskap och erfarenhet både av systemviktiga betalningssystem och hela finansmarknaden, så att företagsledningen kan utföra sina uppgifter vad gäller driften och riskhanteringen av operatören av det systemviktiga betalningssystemet. Företagsledningens ansvar omfattar, enligt styrelsens anvisningar, att säkerställa att
a)
den verksamhet som operatören av det systemviktiga betalningssystemet bedriver stämmer överens med dess mål, strategi och risktolerans,
b)
interna kontroller och tillhörande förfaranden är ändamålsenligt utformade, utförda och kontrollerade för att främja de målsättningar som operatören av det systemviktiga betalningssystemet har,
c)
interna kontroller och tillhörande förfaranden regelbundet ses över och testas av en riskhanteringsavdelning och internrevision som är väl fungerande och har tillräckligt med personal,
d)
den är aktivt involverad i riskkontrollprocessen.
e)
tillräckliga resurser allokeras till riskhanteringen inom det systemviktiga betalningssystemet.
7. Styrelsen ska skapa och kontrollera dokumenterade rutiner för riskhantering som
a)
inkluderar riktlinjer för risktolerans hos operatören av det systemviktiga betalningssystemet,
b)
fördelar ansvaret och skyldigheterna i samband med riskbeslut,
c)
klargör beslutsgången vid kriser och i nödsituationer,
d)
klargör interna kontrollfunktioner.
Styrelsen ska säkerställa att riskhantering och interna kontrollfunktioner har nödvändig auktoritet, oberoende, resurser och tillgång till styrelsen.
8. Styrelsen ska säkerställa att viktiga beslut som berör tekniska och funktionella frågor, regler och övergripande strategi hos det systemviktiga betalningssystemet, i synnerhet vad gäller valet av clearing- och avvecklingsförfarande, driftsstruktur, för vilka produkter clearing eller avveckling sker samt användning av teknik och förfaranden, på ett lämpligt sätt speglar de berättigade intressena hos det systemviktiga betalningssystemets relevanta aktörer. De relevanta aktörerna och, om detta är lämpligt, allmänheten ska konsulteras i rimlig tid före sådana beslut.
Artikel 5
Regler för en omfattande riskhantering
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram och underhålla sunda regler för riskhantering så att man på ett heltäckande sätt kan identifiera, mäta, övervaka och hantera de risker som uppstår inom, eller bärs av, systemet. Operatören ska minst årligen utvärdera riskhanteringsreglerna. Riskhanteringen ska
a)
inkludera riktlinjer för risktolerans och lämpliga instrument för riskhantering hos operatören av det systemviktiga betalningssystemet,
b)
fördela ansvaret och skyldigheterna i samband med riskbeslut,
c)
ange riktlinjer för beslutsfattande i nödsituationer avseende det systemviktiga betalningssystemet, inklusive utvecklingar på finansmarknaderna som kan inverka negativt på marknadens likviditet och det finansiella systemets stabilitet i någon av de medlemsstater som har euron som valuta där operatören av det systemviktiga betalningssystemet eller någon av dess deltagare är etablerad.
2. En operatör av ett systemviktigt betalningssystem ska ge deltagarna, och i förekommande fall deras kunder, incitament att hantera och begränsa de risker som berör det systemviktiga betalningssystemet. Vad gäller deltagarna ska sådana incitament inkludera effektiva, proportionella och avskräckande ekonomiska sanktioner eller andel i förlust, eller både och.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska granska de väsentliga risker som det systemviktiga betalningssystemet är utsatt för, eller utgör för andra enheter, bl.a. finansmarknadsinfrastruktur, likvidbanker, tillhandahållare av likviditet och tjänsteleverantörer, till följd av ömsesidiga beroendeförhållanden minst en gång per år. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram fungerande riskhanteringsverktyg som motsvarar den aktuella risknivån.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska definiera vilken verksamhet och vilka tjänster inom operatören som är kritiska. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska identifiera specifika scenarier under vilka operatören inte kan tillhandahålla denna kritiska verksamhet och dessa tjänster som en ”going concern” och bedöma vilka möjligheter som finns för rekonstruktion eller, med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, en ordnad avveckling. Operatören ska minst årligen utvärdera den kritiska verksamheten och de kritiska tjänsterna. Baserat på denna utvärdering ska operatören av det systemviktiga betalningssystemet ta fram en rekonstruktionsplan för systemet eller, med undantag för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, en ordnad avveckling. Rekonstruktionsplanen och planen för en ordnad avveckling ska bl.a. omfatta en fristående sammanfattning av de viktigaste strategierna för rekonstruktion och ordnad avveckling, en omformulering av systemets kritiska verksamhet och kritiska tjänster samt en beskrivning av de åtgärder som krävs för att genomföra de viktigaste strategierna. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska i förekommande fall ge relevanta myndigheter den information som dessa behöver för rekonstruktionsplanering. Operatören ska minst årligen utvärdera planerna för rekonstruktion och ordnad avveckling.
Artikel 6
Kreditrisk
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram en stabil ram för att mäta, övervaka och hantera sin kreditexponering mot deltagarna samt deltagarnas kreditexponering sinsemellan till följd av betalningar, clearing och avveckling inom det systemviktiga betalningssystemet.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska identifiera alla kreditrisker. Mätning och övervakning av kreditexponeringar ska ske under hela dagen och baseras på aktuell information och lämpliga riskhanteringsverktyg.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem, inklusive sådana som driver ett nettoavvecklingssystem med avvecklingsgaranti, som inom ramen för det systemviktiga betalningssystemets verksamhet medför kreditexponering gentemot sina deltagare, ska skydda sin kreditexponering mot varje deltagare med hjälp av säkerheter, garantifonder, eget kapital (efter ett avdrag motsvarande den allmänna affärsrisken) eller andra jämförbara ekonomiska tillgångar.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem, inklusive sådana som driver ett nettoavvecklingssystem utan avvecklingsgaranti, men där deltagarna utsätts för kreditexponeringar till följd av betalningar, clearing och avveckling inom det systemviktiga betalningssystemet, måste ha regler eller avtal med dessa deltagare. Dessa regler eller avtal ska säkerställa att deltagarna tillhandahåller tillräckliga resurser, enligt vad som framgår i punkt 3, för att täcka den kreditexponering som härrör från betalningar, clearing och avveckling inom det systemviktiga betalningssystemet i förhållande till de två deltagare som, tillsammans med sina dotterbolag, har den största sammanlagda kreditexponeringen.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram regler och förfaranden för att hantera förluster som är en direkt följd av att en eller flera deltagare inte kan reglera sina åtaganden gentemot systemet. Dessa regler och förfaranden ska reglera hur eventuella förluster ska fördelas, inkl. återbetalningen av medel som en operatör av systemviktiga betalningssystem har lånat av tillhandahållare av likviditet. De ska inkludera de regler och förfaranden som operatören av systemviktiga betalningssystem har för att återställa de ekonomiska resurser som det systemviktiga betalningssystemet använt i en stressituation, i den utsträckning som framgår av punkt 3.
Artikel 7
Säkerheter
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska endast godta följande säkerheter: a) kontanter och b) tillgångar med låg kredit-, likviditets- och marknadsrisk, dvs. tillgångar för vilka operatören kan visa för den behöriga myndigheten, baserat på en adekvat intern bedömning, att alla följande villkor uppfylls:
i)
Tillgångarna har emitterats av en emittent med låg kreditrisk.
ii)
Tillgångarna är fritt överlåtbara och det finns inga lagstadgade begränsningar eller anspråk från tredje parter.
iii)
Tillgångarna är denominerade i en valuta vars risk hanteras av operatören av det systemviktiga betalningssystemet.
iv)
Tillförlitliga prisuppgifter för tillgångarna offentliggörs regelbundet.
v)
Tillgångarna är inte i övrigt föremål för någon betydande korrelationsrisk.
vi)
Tillgångarna har inte emitterats av den deltagare som ställer säkerheten, eller en enhet som ingår i samma koncern som denne, utom när det gäller säkerställda obligationer och endast om de tillgångar som utgör säkerhet för obligationen är lämpligt åtskilda inom ramen för stabila rättsregler och uppfyller kraven i punkterna i-v.
När operatören av det systemviktiga betalningssystemet gör den interna bedömningen enligt punkterna i-vi ska denne definiera, dokumentera och tillämpa en objektiv metod.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram och tillämpa riktlinjer och rutiner för att övervaka kreditkvaliteten, marknadslikviditeten och prisernas volatilitet på varje tillgång som godtas som säkerhet. Operatörer av systemviktiga betalningssystem ska regelbundet, och åtminstone årligen, kontrollera att deras riktlinjer och rutiner för värderingen är adekvata. En sådan översyn ska även ske efter väsentliga förändringar som påverkar det systemviktiga betalningssystemets riskexponering. Operatör av systemviktiga betalningssystem ska uppdatera värdet på sina säkerheter minst en gång per dag.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska använda stabila och konservativa värderingsavdrag och testa dessa minst en gång per år även med beaktande av ansträngda marknadslägen. Förfarandet för värderingsavdragen ska minst en gång per år verifieras av annan personal än den som först tog fram och tillämpade det.
4. Operatör av systemviktiga betalningssystem ska vidta åtgärder för att förhindra koncentrerade innehav av vissa tillgångar om dessa kan få väsentliga negativa konsekvenser på möjligheten att snabbt likvidera sådana tillgångar utan större negativa priseffekter.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem som godtar gränsöverskridande säkerheter ska identifiera och minska de risker som hör samman med användningen, samt säkerställa att de gränsöverskridande säkerheterna kan användas vid rätt tidpunkt.
6. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska använda ett effektivt och driftsmässigt flexibelt säkerhetshanteringssystem.
7. Punkt 1 gäller inte för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem.
Artikel 8
Likviditetsrisk
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska inrätta ett omfattande ramverk för att hantera de likviditetsrisker som utgår från det systemviktiga betalningssystemets deltagare, likvidbanker, nostro-ombud, förvaringsinstitut, tillhandahållare av likviditet samt andra relevanta enheter.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska inrätta verktyg för analys och drift som gör det möjligt att kontinuerligt och tidsnära identifiera, mäta och övervaka avvecklings- och finansieringsflöden, inklusive användningen av intradagslikviditet.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska vid varje tidpunkt inneha, eller se till att deltagarna innehar, tillräckliga likvida medel, i alla valutor där man bedriver verksamhet, för att effektuera avveckling under dagen av betalningsförpliktelser under ett stort antal tänkbara stresscenarier. I förekommande fall ska detta inkludera avveckling under dagen eller under flera dagar. Stresscenarierna ska inkludera a) ett obestånd, under extrema men möjliga marknadsförhållanden, av den deltagare som, tillsammans med sina dotterbolag, har den största sammanlagda betalningsförpliktelsen, och b) andra scenarier i enlighet med punkt 11.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem som avvecklar ensidiga betalningar i euro ska inneha, eller se till att deltagarna innehar, likvida medel i enlighet med punkt 3, för att effektuera tidsnära avveckling av betalningsförpliktelser i fall av obestånd hos den deltagare som, tillsammans med sina dotterbolag, har den största sammanlagda betalningsförpliktelsen enligt punkt 3 a på något av följande sätt:
a)
Kontant med Eurosystemet, eller
b)
i godtagbara säkerheter enligt definitionen i Eurosystemets ramverk för säkerheter som framgår av riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (5), i synnerhet om operatören av det systemviktiga betalningssystemet har tillgång till Eurosystemets stående faciliteter.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem som avvecklar ensidiga betalningar i euro ska inneha, eller se till att deltagarna innehar, ytterligare likvida medel i enlighet med punkt 3 b på det sätt som framgår av punkt 4 eller hos en kreditvärdig kommersiell bank i ett eller flera av följande instrument:
a)
Bindande kreditlöften.
b)
Bindande valutaswappar.
c)
Bindande repoavtal.
d)
Tillgångar enligt definitionen i artikel 7.1 som innehas av ett förvaringsinstitut.
e)
Investeringar som är snabbt tillgängliga och kan omvandlas till kontanter med hjälp av i förväg arrangerade finansieringsöverenskommelser för vilka operatören av det systemviktiga betalningssystemet kan visa för den behöriga myndigheten, baserat på en adekvat intern bedömning, att finansieringsöverenskommelserna är mycket säkra, även under extrema men möjliga marknadsförhållanden.
En operatör av ett systemviktigt betalningssystem ska kunna visa för den behöriga myndigheten, baserat på en adekvat intern bedömning, att den kommersiella banken är kreditvärdig.
6. En operatör av systemviktiga betalningssystem som avvecklar tvåsidiga betalningar eller ensidiga betalningar i andra valutor än euro ska inneha, eller se till att deltagarna innehar, likvida medel i enlighet med punkt 3 på det sätt som anges i punkt 5.
7. Om en operatör av systemviktiga betalningssystem kompletterar de resurser som avses i punkt 3 med andra tillgångar ska dessa tillgångar sannolikt vara omsättbara eller godtagbara som säkerhet (t.ex. kreditlöften, swappar eller repor) på ad-hoc-basis efter ett inträffat obestånd, även om detta inte fullt ut kan arrangeras i förväg eller garanteras under extrema men möjliga marknadsförhållanden. Om en deltagare supplementerar de resurser som nämns i punkt 3 med andra tillgångar, ska operatören av det systemviktiga betalningssystemet säkerställa att dessa andra tillgångar uppfyller de krav som framgår av första meningen. Tillgångar ska presumeras vara sannolikt omsättbara eller godtagbara som säkerhet om operatören av ett systemviktigt betalningssystem har beaktat de regler och den praxis som tillämpas av den relevanta centralbanken vad gäller säkerheter som godtas.
8. En operatör av systemviktiga betalningssystem får inte utgå från att centralbankerna kommer att ge likviditetsstöd.
9. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska visa tillbörlig aktsamhet och kontrollera att tillhandahållare av likvida medel inom det systemviktiga betalningssystemet enligt punkt 3 a) har tillräcklig och uppdaterad information för att förstå och hantera sina likviditetsrisker i samband med tillhandahållandet av kontanter eller tillgångar och b) har kapacitet att tillhandahålla kontanter eller tillgångar i tillräcklig utsträckning. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska minst en gång per år kontrollera att han uppfyller kravet på tillbörlig aktsamhet. Endast enheter som har tillgång till kredit från utgivande centralbanker får godtas som tillhandahållare av likviditet. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska regelbundet se över rutinerna för att bedöma det systemviktiga betalningssystemets likviditetsresurser.
10. En operatör av systemviktiga betalningssystem med tillgång till centralbankskonton, betaltjänster eller värdepappertjänster ska, om detta är praktiskt möjligt, använda dessa tjänster.
11. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska med hjälp av noggranna tester fastställa hur mycket kontanter och andra tillgångar som krävs för att uppfylla kraven enligt punkterna 3 och 4. Beloppet ska regelbundet ses över och man ska beakta olika scenarier, bl.a.
a)
den historiskt sett högsta prisvolatiliteten för ovannämnda tillgångar,
b)
förändringar i andra marknadsfaktorer, t.ex. faktorerna för prisbildning och avkastningskurvor,
c)
att en eller flera deltagare hamnar på obestånd samma dag eller under flera på varandra följande dagar,
d)
att finansierings- och tillgångsmarknaderna samtidigt utsätts för spänningar,
e)
flera olika stresscenarier i extrema men möjliga marknadsförhållanden.
Sådana scenarier ska också beakta det systemviktiga betalningssystemets utformning och verksamhet. De ska granska alla enheter som kan utgöra en väsentlig likviditetsrisk för det systemviktiga betalningssystemet, bl.a. likvidbanker, nostro-ombud, förvaringsinstitut, tillhandahållare av likviditet, sammanlänkad finansmarknadsinfrastruktur och, där så är lämpligt, omfatta perioder om flera dagar.
12. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska dokumentera sina motiv för att inneha, och ha tillräcklig organisationsstyrning avseende, det belopp av kontanter eller andra tillgångar som operatören av det systemviktiga betalningssystem eller deltagarna har. Operatören ska ha tydliga riktlinjer för hur resultaten av dessa stresstester rapporteras till styrelsen. Operatören ska använda dessa resultat för att utvärdera huruvida hanteringen av likviditetsrisker är adekvat eller om man behöver företa ändringar.
13. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram tydliga regler och förfaranden som gör det möjligt för systemet att effektuera avveckling av betalningsförpliktelser under dagen och, om detta är lämpligt, tidsnära intradagsavveckling och avveckling under flera dagar om en eller flera av deltagarna hamnar på obestånd. Dessa regler och förfaranden ska
a)
beakta oförutsedda likviditetsbrister som det eventuellt saknas täckning för,
b)
ha som mål att betalningsförpliktelser som avvecklas under dagen inte återgår, återkallas eller försenas,
c)
ange hur de kontanter och andra tillgångar som det systemviktiga betalningssystemet använt i en stressituation ska återställas, i den utsträckning som krävs enligt punkterna 3-5.
Artikel 9
Slutlig avveckling
En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram regler och förfaranden så att slutlig avveckling kan ske senast i slutet av den planerade avvecklingsdagen.
Artikel 10
Kontantavveckling
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem som avvecklar ensidiga betalningar i euro ska säkerställa att slutlig avveckling sker i centralbankspengar.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem som avvecklar ensidiga eller tvåsidiga betalningar i andra valutor än i euro ska säkerställa att slutlig avveckling sker i centralbankspengar om detta är praktiskt möjligt.
3. Om man inte använder centralbankspengar ska operatören av det systemviktiga betalningssystemet säkerställa att kontantavveckling sker med hjälp av tillgångar som inte har någon, eller låg, kredit- och likviditetsrisk.
4. Om avvecklingen sker genom kommersiella banker ska operatören av det systemviktiga betalningssystemet övervaka, hantera och begränsa kredit- och likviditetsriskerna som härrör från de kommersiella likvidbankerna. Operatören av det systemviktiga betalningssystemet ska särskilt inrätta och kontrollera efterlevnaden av strikta kriterier för sina likvidbanker som bl.a. beaktar deras reglering och tillsyn, kreditvärdighet, kapitalisering, tillgång till likviditet och driftsäkerhet. Operatören av det systemviktiga betalningssystemet ska också övervaka och hantera koncentrationen av kredit- och likviditetsexponeringar mot det systemviktiga betalningssystemets kommersiella likvidbanker.
5. Om en operatör av ett systemviktigt betalningssystem själv genomför kontantavveckling ska denne minimera och noggrant kontrollera sina kredit- och likviditetsrisker.
6. Om avvecklingen sker genom kommersiella banker ska de avtal som operatören av ett systemviktigt betalningssystem har med kommersiella likvidbanker tydligt ange
a)
när överföringar i individuella likvidbankers bokföring förväntas ske,
b)
att överföringar är slutliga när de effektueras,
c)
att erhållna medel ska vara överförbara så snart som möjligt, senast vid dagens slut.
Artikel 11
Betalning mot betalning
En operatör av systemviktiga betalningssystem som använder principen betalning mot betalning ska eliminera kapitalbeloppsrisken genom att säkerställa att den slutliga avvecklingen av en förpliktelse endast sker om den slutliga avvecklingen av den tillhörande förpliktelsen också sker. Denna regel ska följas oavsett huruvida avvecklingen sker netto eller brutto och när avvecklingen blir slutgiltig.
Artikel 12
Regler och förfarande vid deltagares obestånd
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska skapa en definition av deltagares obestånd i det systemviktiga betalningssystemets regler och förfaranden som åtminstone inkluderar en deltagares oförmåga att fullgöra sina ekonomiska förpliktelser i rätt tid, t.ex. till följd av driftsproblem, avtalsbrott eller att ett insolvensförfarande inletts mot deltagaren. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska skilja mellan automatiskt och diskretionärt obestånd. Vad gäller diskretionärt obestånd ska operatören av ett systemviktigt betalningssystem ange vilken enhet som har den diskretionära befogenheten. Operatören ska se över definitionen minst en gång per år.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha regler och förfaranden om obestånds som gör det möjligt för operatören att fullgöra sina förpliktelser även om en deltagare hamnar på obestånd och även beskriver hur man ska tillföra nya resurser efter ett inträffat obestånd. Dessa regler och förfaranden ska som ett minimum definiera
a)
vilka åtgärder en operatör av systemviktiga betalningssystem kan vidta när ett obestånd inträffar,
b)
huruvida sådana åtgärder vidtas automatiskt eller är diskretionära samt hur denna bestämmanderätt utövas,
c)
eventuella förändringar som en operatör av systemviktiga betalningssystem vidtar avseende sina normala avvecklingsrutiner för att säkerställa tidsnära avveckling,
d)
hur betalningar hanteras i olika steg,
e)
i vilken ordningsföljd åtgärder sannolikt vidtas,
f)
de relevanta parternas olika roller, skyldigheter och ansvar, inkl. de deltagare som inte är på obestånd,
g)
andra mekanismer som kommer att aktiveras för att minimera följderna av obeståndet.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska vara beredd att genomföra sina regler och förfaranden om obestånd, inkl. lämpliga diskretionära förfaranden som reglerna stadgar om. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska bl.a. säkerställa att a) det har sådan operativ kapacitet, inkl. tillräckligt välutbildad personal, att genomföra de förfaranden som avses i punkt 2 i rätt tid, och b) det systemviktiga betalningssystemets regler och förfaranden förklarar dokumentations-, informations- och kommunikationsbehov samt, om mer än en finansmarknadsinfrastruktur eller myndighet är inblandad, samordningen.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska offentliggöra de viktigaste aspekterna i de regler och förfaranden som avses i punkt 2, vilka som ett minimum ska omfatta
a)
under vilka omständigheter åtgärder ska vidtas,
b)
vem som ska vidta åtgärderna,
c)
omfattningen på de åtgärder som ska vidtas,
d)
mekanismerna för att hantera de skyldigheter som operatören av ett systemviktigt betalningssystem har gentemot sådana deltagare som inte hamnat på obestånd.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska testa och se över sina regler och förfaranden som framgår av punkt 2 minst en gång per år eller efter varje väsentlig förändring av betalningssystemet som påverkar dessa regler och förfaranden. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska involvera sina deltagare och relevanta aktörer i testerna och översynen.
Artikel 13
Allmän affärsrisk
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska inrätta robusta lednings- och kontrollverktyg för att identifiera, övervaka och hantera allmänna affärsrisker, inkl. förluster som härrör från bristfälliga affärsstrategier, negativa kassaflöden eller oväntade och extremt höga rörelsekostnader.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska inneha likvida nettotillgångar som finansieras av eget kapital, t.ex. aktier, reserver eller andra balanserade vinstmedel så att operatören kan fortsätta sin verksamhet som en ”going concern” om affärsverksamheten skulle drabbas av förluster. Storleken på dessa tillgångar bestäms av den allmänna affärsrisken och hur lång tid en rekonstruktion eller ordnad avveckling av den kritiska verksamheten och de kritiska tjänsterna kräver efter det att åtgärderna inleds.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram en fungerande rekonstruktionsplan eller, utom vad gäller Eurosystemets systemviktiga betalningssystem, en plan för ordnad avveckling.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska inneha tillräckliga likvida nettotillgångar som finansieras av eget kapital för att genomföra den plan som avses i punkt 3. Som ett minimum ska en operatör av systemviktiga betalningssystem inneha likvida nettotillgångar som finansieras av eget kapital till ett värde motsvarande minst sex månaders normala driftskostnader. Dessa tillgångar går utöver de resurser som innehas för att täcka deltagares obestånd eller andra risker som omfattas av artiklarna 6 och 8. Eget kapital som innehas enligt internationella riskbaserade kapitalstandarder får inkluderas för att undvika dubbla kapitalkrav.
5. Tillgångar som innehas för att täcka allmänna affärsrisker ska vara tillräckligt likvida och av tillräckligt hög kvalitet för att kunna realiseras i rätt tid. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska kunna realisera sådana tillgångar med minimala negativa priseffekter så att den kan fortsätta sin verksamhet som ”going concern” om affärsverksamheten drabbas av förluster.
6. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha en fungerande plan för att ta upp nytt eget kapital om det egna kapital skulle närma sig, eller falla under, det belopp som framgår av punkt 4. Planen ska godkännas av styrelsen och uppdateras minst en gång per år.
7. Punkt 2 samt punkterna 4-6 gäller inte för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem.
Artikel 14
Förvarings- och investeringsrisker
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska förvara sina deltagares tillgångar hos enheter som är reglerade och står under tillsyn (nedan kallade förvaringsinstitut) som har redovisningsrutiner, förvaringsrutiner, interna kontroller som fullt ut skyddar dessa tillgångar mot förlust i fall då ett förvaringsinstitut eller en underförvarare blir insolvent samt vid oaktsamhet, bedrägeri, dåliga arbetsrutiner eller otillräckliga dokumentationsrutiner.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha tidsnära tillgång till sina egna och deltagarnas tillgångar.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska bedöma och förstå sin exponering gentemot sina förvaringsinstitut och beakta hela affärsrelationen med var och en.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram en investeringsstrategi som står i överensstämmelse med den övergripande riskhanteringsstrategin och denna ska fullt ut kommuniceras till deltagarna. Operatören ska se över investeringsstrategin minst en gång per år.
5. De investeringar som en operatör av systemviktiga betalningssystem gör enligt sin investeringsstrategi ska säkras av, eller utgöras av krav på, högkvalitativa gäldenärer. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska definiera kriterierna för högkvalitativa gäldenärer. Investeringarna ska ske i instrument med minimal kredit-, marknads- och likviditetsrisk.
6. Punkterna 3-5 gäller inte för Eurosystemets systemviktiga betalningssystem.
Artikel 15
Operativ risk
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska upprätta en stabil ram med lämpliga system, riktlinjer och förfaranden för att kartlägga, övervaka och hantera operativa risker.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska uppställa mål för servicenivån och driftsäkerheten samt utforma riktlinjer för att nå dessa mål. Operatören ska se över målen och riktlinjerna minst en gång per år.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska vid varje tidpunkt säkerställa att det systemviktiga betalningssystemet har kapacitet att hantera ökande betalningsvolymer som kan uppstå till följd av stressituationer, samt att operatören kan uppnå sina mål för servicenivån.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram en heltäckande strategi för fysisk säkerhet och IT-säkerhet som på ett lämpligt sätt identifierar, bedömer och hanterar varje sårbarhet och hot. Operatören ska se över strategin minst en gång per år.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram en strategi för kontinuerlig affärsverksamhet som hanterar händelser som utgör en betydande risk för avbrott i betalningssystemets verksamhet. Strategin ska inkludera ett alternativt driftsställe som gör det möjligt att återuppta driften av kritiska IT-system inom två timmar efter en sådan händelse. Strategin ska vara så utformad att det systemviktiga betalningssystemet alltid kan avveckla alla betalningar som ska betalas vid slutet av den affärsdag då störningen inträffar. Operatören av det systemviktiga betalningssystemet ska testa strategin och granska denna minst en gång per år.
6. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska identifiera viktiga deltagare baserat på främst betalningsvolym och -värde samt hur dessa kan påverka andra deltagare och det systemviktiga betalningssystemet i sin helhet, om allvarliga operativa problem uppstår hos en sådan deltagare.
7. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska identifiera, övervaka och hantera de risker som de viktigaste deltagarna, andra marknadsinfrastrukturer samt tjänsteleverantörer kan utgöra.
Artikel 16
Kriterier för tillgång och deltagande
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ta fram och offentliggöra icke-diskriminerande kriterier för tillgång till, och deltagande i, det systemviktiga betalningssystemets tjänster för direkta, och i förekommande fall, indirekta deltagare samt andra finansmarknadsinfrastrukturer. Operatören ska se över dessa kriterier minst en gång per år.
2. Kriterierna enligt punkt 1 för tillgång och deltagande ska vara motiverade i förhållande till säkerheten och effektiviteten i det systemviktiga betalningssystemet och de marknader där detta är verksamt, samt vara anpassat till det systemviktiga betalningssystemets specifika risker. I enlighet med proportionalitetsprincipen ska en operatör av systemviktiga betalningssystem ha regler som i minsta möjliga utsträckning begränsar tillgången. Om en operatör av systemviktiga betalningssystem nekar en enhet tillgång ska han skriftligen motivera detta utifrån en omfattande riskanalys.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska kontrollera att deltagarna kontinuerligt uppfyller det systemviktiga betalningssystemets kriterier för tillgång och deltagande. Operatören ska ta fram och offentliggöra icke-diskriminerande förfaranden för att kunna stänga av en deltagare om denne inte uppfyller kriterierna för tillgång och deltagande. Operatören ska se över dessa förfaranden minst en gång per år.
Artikel 17
Deltagande på olika nivåer
1. För riskhanteringen ska en operatör av systemviktiga betalningssystem säkerställa att det systemviktiga betalningssystemets regler, rutiner och avtal tillåter operatören att samla in information om indirekt deltagande med målet att identifiera, övervaka och hantera varje väsentlig risk som härrör från deltagandet. Denna information ska som ett minimum omfatta
a)
hur stor andel av verksamheten som direkta deltagare utför åt indirekta deltagare,
b)
antalet indirekta deltagare som avvecklar via individuella direkta deltagare,
c)
volymen eller värdet på de betalningar i det systemviktiga betalningssystemet som härrör från varje indirekt deltagare, och
d)
volymen eller värdet på betalningarna enligt punkt c i relation till dem från direkta deltagare genom vilka de indirekta deltagarna har tillgång till det systemviktiga betalningssystemet.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska identifiera väsentliga sammanhang mellan direkta och indirekta deltagare som kan påverka det systemviktiga betalningssystemet.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska i riskhanteringssyfte identifiera indirekta deltagare som utgör en väsentlig risk för det systemviktiga betalningssystemet och sådana direkta deltagare genom vilka de har tillgång till systemet.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska minst en gång per år kontrollera de risker som härrör från deltagande på olika nivåer. Operatören ska vid behov vidta lämpliga riskhanteringsåtgärder.
Artikel 18
Ändamålsenlighet och effektivitet
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha rutiner för att identifiera och bemöta de krav som de marknader som det systemviktiga betalningssystemet betjänar har, särskilt vad gäller
a)
valet av clearing- och avvecklingssystem,
b)
driftsstruktur,
c)
de produkter för vilka clearing eller avveckling sker,
d)
användningen av teknik och förfaranden.
2. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha klart definierade mål som är mätbara och nåbara, t.ex. för minsta tjänstenivå, förväntningar på riskhantering och affärsprioriteringar.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska ha etablerade mekanismer för att regelbundet, minst en gång per år, se över de krav som framgår av punkterna 1 och 2.
Artikel 19
Kommunikationsförfaranden och standarder
En operatör av systemviktiga betalningssystem ska använda eller stödja internationellt accepterade kommunikationsförfaranden och standarder i syfte att underlätta effektiv betalning, clearing, avveckling och registrering.
Artikel 20
Information om regler, viktiga förfaranden och marknadsdata
1. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska anta ett omfattande regelverk och informera deltagarna om hela regelverket. Relevanta regler och viktiga förfaranden ska också vara offentligt tillgängliga.
2. En operatör av ett systemviktigt betalningssystem ska lämna tydlig information om hur systemet är utformat och drivs, samt även vilka rättigheter och skyldigheter som operatören av det systemviktiga betalningssystemet och dess deltagare har, så att deltagarna kan bedöma vilka risker ett deltagande i systemet för med sig.
3. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska tillhandahålla all nödvändig och lämplig dokumentation samt utbildning så att deltagarna förstår det systemviktiga betalningssystemets regler och förfaranden och de risker som ett deltagande i systemet för med sig.
4. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska offentligt informera om betalningssystemets avgifter för de olika tjänsterna samt vilka rabatter operatören tillämpar. Operatören av ett systemviktigt betalningssystem ska tydligt informera om prissättningen på tjänsterna så att dessa kan jämföras.
5. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska lämna information, och offentligöra denna, avseende CPSS-Iosco informationsramverket för finansmarknadsinfrastruktur. Operatören ska uppdatera sin information när det inträffar väsentliga förändringar av systemet eller dess omgivning, men minst vartannat år. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska också, som ett minimum, lämna grundläggande information om transaktionsvolymer och -värden.
Artikel 21
Information till behörig myndighet
Den behöriga myndigheten har rätt att från en operatör av ett systemviktigt betalningssystem erhålla all information och all dokumentation som är nödvändig för att bedöma huruvida kraven i denna förordning uppfylls. En operatör av systemviktiga betalningssystem ska rapportera den specifika informationen till den behöriga myndigheten.
Artikel 22
Korrigerande åtgärder
1. Om en operatör av systemviktiga betalningssystem inte uppfyller kraven i denna förordning ska den behöriga myndigheten
a)
informera operatören av det systemviktiga betalningssystemet om den bristande efterlevnaden, och
b)
ge operatören av det systemviktiga betalningssystemet möjlighet att inkomma med förklaringar.
2. Baserat på den information som operatören av det systemviktiga betalningssystemet lämnar kan den behöriga myndigheten instruera operatören att vidta specifika korrigerande åtgärder för att rätta till den bristande efterlevnaden och/eller undvika en upprening i framtiden.
3. Den behöriga myndigheten kan vidta omedelbara korrigerande åtgärder om den, på goda grunder, anser att den bristande efterlevnaden är så allvarlig att det krävs omedelbara åtgärder.
4. Den behöriga myndigheten ska omedelbart informera ECB om den vidtar korrigerande åtgärder gentemot en operatör av systemviktiga betalningssystem.
5. Korrigerande åtgärder kan vidtas oberoende av, eller samtidigt med, sanktioner i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (6).
Artikel 23
Sanktioner
Om det sker överträdelser av denna förordning ska ECB vidta sanktioner i enlighet med förordning (EG) nr 2532/98 och Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2157/1999 av den 23 september 1999 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (ECB/1999/4) (7). ECB ska offentliggöra en metod för hur sådana sanktionsavgifter beräknas.
Artikel 24
Granskning
ECB-rådet ska granska den allmänna tillämpningen av denna förordning senast två år efter den dag då den träder i kraft, och sedan vartannat år, för att bedöma huruvida den behöver ändras.
Artikel 25
Slutbestämmelser
1. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Operatörer av systemviktiga betalningssystem ska inom ett år från dagen då ECB-rådets beslut i enlighet med artikel 1.2 delgavs dem följa kraven enligt denna förordning.
3. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.
Utfärdad i Frankfurt am Main den 3 juli 2014.