NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 604/2014
av den 4 mars 2014
som kompletterar Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn avseende kvalitativa och kvantitativa kriterier för att fastställa personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 94.2, och
av följande skäl:
(1)
Direktiv 2013/36/EU, särskilt artikel 74, kräver att instituten ska ha en robust företagsstyrning och effektiva processer för att identifiera, hantera, övervaka och rapportera risker som de är eller kan bli exponerade för. Dessa styrformer och processer måste vara heltäckande och stå i proportion till karaktären, omfattningen och komplexiteten hos de inneboende riskerna i affärsmodellen och institutets verksamhet. De måste beakta bland annat de särskilda risker som identifieras i artiklarna 79-87 i direktivet. Styrformerna och processerna granskas av behöriga myndigheter som en del av den översyn och utvärdering som görs enligt artikel 97 i direktivet. De risker som identifierats beaktas av instituten i den interna processen för bedömning av kapitalbehov i enlighet med artikel 73 i samma direktiv.
(2)
Enligt de ramar för tillsyn som fastställs i direktiv 2013/36/EU ska alla institut identifiera de anställda vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil. De kriterier som används för att bedöma hur väsentlig den inverkan är som personalens yrkesutövning har på riskprofilen, bör beakta den potentiella inverkan som personalen har på grundval av sina befogenheter och ansvarsområden och institutets risk- och resultatindikatorer. Institutets interna organisation samt verksamhetens art, omfattning och komplexitet bör beaktas i bedömningen. Kriterierna bör till fullo återspegla alla risker som institutet eller gruppen är exponerade eller kan exponeras för. Detta bör också möjliggöra för instituten att skapa lämpliga incitament inom ersättningspolicyn för att säkerställa ett ansvarsfullt beteende hos personalen och bör garantera att identifieringen av de anställda vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil återspeglar risknivån för de olika verksamheterna inom institutet.
(3)
2012 offentliggjorde Europeiska bankmyndigheten (EBA) resultaten av en undersökning av det nationella genomförandet och den praktiska tillämpningen av de riktlinjer som utfärdats av Europeiska banktillsynskommittén för ersättningspolitik och ersättningspraxis, vilka innehöll allmänna kriterier för bedömningen av hur väsentlig personalens inverkan på institutets riskprofil är. Undersökningen visade dock att institutens och de behöriga myndigheternas genomförande av ersättningsbestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG inte lett till en tillräckligt hög grad av harmonisering (2). Ersättningspraxis skilde sig fortfarande åt för mycket och de kriterier som användes för att identifiera personalen beaktade inte alltid i tillräcklig utsträckning den inverkan som personalens yrkesutövning har på institutets riskprofil. Det förekom fortfarande betydande skillnader mellan de olika institutens och medlemsstaternas metoder för att identifiera denna personal. Dessa tekniska standarder för tillsyn bör därför bygga på de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av direktiv 2006/48/EG och banktillsynskommitténs riktlinjer och syfta till att uppnå en högre grad av harmonisering. EBA kommer att utfärda nya riktlinjer för en sund ersättningspolicy som är i överensstämmelse med principerna i direktiv 2013/36/EU, i enlighet med artikel 75.2 i det direktivet.
(4)
Det bör fastställas tydliga kvalitativa och lämpliga kvantitativa kriterier i syfte att identifiera de centrala personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil för att garantera ett harmoniserat förhållningssätt i hela EU och täcka en gemensam uppsättning av de mest relevanta riskerna. I enlighet med artikel 94.2 i direktiv 2013/36/EU ska alla personalkategorier som fastställs enligt dessa kriterier vara personal vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Instituten bör också ta hänsyn till resultaten av sina egna riskbedömningar i sina interna förfaranden. De behöriga myndigheterna bör säkerställa en fullständig identifiering av alla anställda vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil.
(5)
Medlemmar i ledningsorganet har det yttersta ansvaret för institutet och för dess strategi och verksamhet, och kan därför alltid ha en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Detta gäller såväl medlemmar i ledningsorganet i dess ledningsfunktion, som fattar beslut, som i dess tillsynsfunktion, som övervakar beslutsprocessen och prövar beslut som fattats.
(6)
Den verkställande ledningen och personal i högre ställning som ansvarar för väsentliga affärsenheter, för hanteringen av särskilda riskkategorier, såsom likviditetsrisker, operativa risker eller ränterisker, samt för kontrollfunktioner inom ett institut, ansvarar för den dagliga driften av verksamheten, dess risker eller dess kontrollfunktioner. Detta inbegriper ansvaret för strategiska eller andra grundläggande beslut om affärsverksamheten eller de kontrollramar som tillämpas. Risker som tagits och hur de hanteras är de viktigaste faktorerna för institutets riskprofil.
(7)
Utöver de funktioner som är ansvariga för att utöka affärsverksamheten exponerar de funktioner som ansvarar för att tillhandahålla internt stöd som är väsentligt för driften av affärsverksamheten, och som har befogenhet att fatta beslut på dessa områden, institutet för betydande operativa och andra risker. Därför kan yrkesutövning som personal som innehar sådana funktioner bedriver också ha en väsentlig inverkan på institutets riskprofil.
(8)
Kreditrisk och marknadsrisk tas vanligtvis för att öka affärsvolymen. Därför kan man bedöma vilken inverkan som den verksamhet som genererar dessa risker har på riskprofilen utifrån kriterier som bygger på en begränsning av befogenheterna. Denna beräkning görs minst en gång per år på grundval av kapitaluppgifter och metoder i tillsynssyfte, med tillämpning av en minimitröskel för kreditrisker för att säkerställa en proportionell tillämpning av kriterierna inom små institut.
(9)
Kriterierna för att identifiera anställda vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil bör beakta det faktum att kraven som gäller handelslagret kan frångås för vissa institutioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3), och att instituten fastställer gränserna på olika sätt med hjälp av olika metoder för beräkningen av kapitalkraven.
(10)
Med tanke på att resultaten av de beslut som fattas ofta påverkas av de anställda som tar initiativ till beslutet, medan den formella beslutanderätten ligger hos personal i mer ledande ställning eller hos kommittéer, bör kriterierna beakta de väsentliga inslagen i sådana beslutsprocesser.
(11)
Personal i ledande ställning ansvarar för affärsverksamheten på det område de leder. Därför bör lämpliga kriterier säkerställa att anställda som ansvarar för personalgrupper vars verksamhet kan ha väsentlig inverkan på institutets riskprofil identifieras som anställda med en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Detta omfattar även situationer där den verksamhet som bedrivs av en enskild anställd i sig inte har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil men där den totala omfattningen av de anställdas verksamhet skulle kunna få en sådan inverkan.
(12)
Utöver de kvalitativa kriterierna bör lämpliga kvantitativa kriterier fastställas för att identifiera personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil. Den totala ersättning som utgår beror huvudsakligen på hur personalen har bidragit till att institutets verksamhetsmål uppnåtts och beror således på personalens ansvar, arbetsuppgifter, färdigheter och kompetens, och på vilka resultat som personalen och institutet har uppnått. Om en anställds totala ersättning överstiger en viss tröskel är det rimligt att anta att detta är kopplat till den anställdes bidrag till institutets verksamhetsmål och till den inverkan som den anställdes yrkesutövning har på institutets riskprofil. Därför är det lämpligt att basera dessa kvantitativa kriterier på den totala ersättning som en anställd får, både i absoluta tal och i förhållande till andra anställda inom samma institut. Vid tillämpningen av dessa kvantitativa kriterier bör hänsyn i förekommande fall tas till det faktum att ersättningsnivåerna skiljer sig åt mellan olika jurisdiktioner. Det bör fastställas klara och tydliga tröskelvärden för att identifiera personal vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil, med beaktande av de uppgifter som EBA och de behöriga myndigheterna samlat in. Dessa kvantitativa kriterier utgör en stark presumtion för att personalen har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Presumtioner som bygger på kvantitativa kriterier bör dock inte gälla när institut på grundval av ytterligare objektiva villkor fastställer att personalen i själva verket inte väsentligt inverkar på institutets riskprofil, med beaktande av alla de risker som institutet är exponerat eller kan exponeras för. Undantag för den högst avlönade personalen som identifieras med hjälp av dessa kriterier bör godkännas av den behöriga myndigheten för att säkerställa en effektiv och konsekvent tillämpning av kriterierna. För personal som tjänar mer än 1 000 000 euro (högavlönade) bör de behöriga myndigheterna informera EBA innan undantagen godkänns för att säkerställa en enhetlig tillämpning av kriterierna, särskilt under sådana exceptionella omständigheter. Identifieringsprocessen inklusive tillämpningen av undantag bör dock alltid bli föremål för en översyn i enlighet med artikel 92.2 i direktiv 2013/36/EU.
(13)
Det faktum att en anställd befinner sig i samma ersättningsklass som den verkställande ledningen eller risktagare kan också vara en indikator på att den anställdes yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Vid fastställandet av ersättningsklass bör den ersättning som betalas ut till personal som utövar kontrollfunktioner och stödfunktioner samt till medlemmar i ledningsorganet i dess tillsynsfunktion inte beaktas. Vid tillämpningen av detta kriterium bör hänsyn i förekommande fall tas till det faktum att ersättningsnivåerna skiljer sig åt mellan olika jurisdiktioner. Instituten bör ha rätt att kunna påvisa att personal som omfattas av en viss ersättningsklass men som inte uppfyller något av de kvalitativa eller kvantitativa kriterierna inte har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil, med beaktande av alla de risker som institutet är exponerat eller kan exponeras för. Att göra undantag för personal med en hög total ersättning från detta kriterium bör föranmälas så att en översyn kan hinna göras, i syfte att säkerställa en konsekvent tillämpning av detta kriterium.
(14)
De behöriga myndigheterna bör se till att instituten för register över den bedömning som har gjorts och den personal vars yrkesutövning har fastställts ha en väsentlig inverkan på riskprofilen, så att den behöriga myndigheten och revisorer kan granska bedömningen. Denna dokumentation bör också omfatta personal som identifierats enligt kriterier som grundar sig på deras ersättning men vars yrkesutövning inte bedöms ha någon väsentlig inverkan på institutets riskprofil.
(15)
Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för tillsyn som EBA har överlämnat till kommissionen.
(16)
EBA har anordnat ett öppet offentligt samråd om förslaget till tekniska standarder för tillsyn som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
I denna förordning fastställs tekniska standarder för tillsyn avseende kvalitativa och lämpliga kvantitativa kriterier för att fastställa personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil, i enlighet med i artikel 92.2 i direktiv 2013/36/EU, på grupp-, moderföretags- och dotterföretagsnivå, inklusive de institut som är etablerade i finansiella offshore-centrum.
Artikel 2
Tillämpning av kriterierna
Utan att det påverkar den förpliktelse som ålagts den behöriga myndigheten att säkerställa att instituten följer de principer som anges i artiklarna 92, 93 och 94 i direktiv 2013/36/EU för alla personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil enligt artikel 92.2 i direktivet ska personal som uppfyller något av de kvalitativa kriterier som anges i artikel 3 i denna förordning eller något av de kvantitativa kriterier som anges i artikel 4 i denna förordning anses ha en väsentlig inverkan på institutets riskprofil.
Artikel 3
Kvalitativa kriterier
Personal ska anses ha en väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil om något av följande kriterier är uppfyllda:
1.
Den anställde är ledamot i ledningsorganet i dess ledningsfunktion.
2.
Den anställde är ledamot i ledningsorganet i dess tillsynsfunktion.
3.
Den anställde är medlem i den verkställande ledningen.
4.
Den anställde ansvarar och kan ställas till svars inför ledningsorganet för verksamheten i funktionerna för oberoende riskhantering, efterlevnad av lagstiftning och internrevision.
5.
Den anställde har det övergripande ansvaret för riskhantering inom en affärsenhet enligt definitionen i artikel 142.1.3 i förordning (EU) nr 575/2013 som tilldelats internt kapital i enlighet med artikel 73 i direktiv 2013/36/EU som utgör minst 2 % av institutets interna kapital (nedan kallad en väsentlig affärsenhet).
6.
Den anställde leder en väsentlig affärsenhet.
7.
Den anställde har ett ledningsansvar inom en av de funktioner som avses i punkt 4 eller i en väsentlig affärsenhet och rapporterar direkt till en anställd som identifierats enligt punkt 4 eller 5.
8.
Den anställde har ett ledningsansvar inom en väsentlig affärsenhet och rapporterar direkt till den anställde som ansvarar för den enheten.
9.
Den anställde leder en funktion som ansvarar för rättsliga frågor, finansfrågor inbegripet beskattning och budgetering, personal, ersättningspolicy, informationsteknik eller ekonomisk analys.
10.
Den anställde ansvarar för, eller är medlem av, en kommitté som ansvarar för hanteringen av en riskkategori som avses i artiklarna 79-87 i direktiv 2013/36/EU, förutom kreditrisk och marknadsrisk.
11.
När det gäller exponeringar för kreditrisk med en nominell storlek per transaktion som utgör 0,5 % av institutets kärnprimärkapital och uppgår till minst 5 miljoner euro och den anställde
a)
har ansvar för att föreslå krediter eller att strukturera kreditprodukter som kan leda till sådana exponeringar för kreditrisk, eller
b)
har befogenhet att fatta, godkänna eller inge veto mot ett beslut om sådana exponeringar för kreditrisk, eller
c)
är medlem i en kommitté som har befogenhet att fatta de beslut som avses i led a eller b.
12.
När det gäller ett institut för vilket det undantag för mindre verksamhet i handelslagret som aves i artikel 94 förordning (EU) nr 575/2013 inte gäller och den anställde
a)
har befogenhet att fatta, godkänna eller inge veto mot ett beslut om transaktioner i handelslagret som sammantaget uppfyller ett av följande tröskelvärden:
i)
där standardmetoden används, ett kapitalbaskrav för marknadsrisker som utgör 0,5 % eller mer av institutets kärnprimärkapital, eller
ii)
i fall ett internt modellbaserat förfarande har godkänts i tillsynssyfte, minst 5 % av institutets interna Value-at-Risk-(VaR)-begränsning för handelslagrets exponeringar vid ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.
b)
är medlem i en kommitté som har befogenhet att fatta de beslut som avses i led a.
13.
Den anställde har ett ledningsansvar för en grupp av anställda som har enskilda befogenheter att få institutet att förbinda sig till transaktioner och något av följande villkor är uppfyllt:
a)
Summan av dessa befogenheter uppgår till eller överstiger tröskelvärdet som anges i punkterna 11 a, 11 b eller 12 a i.
b)
Om dessa befogenheter, i fall då ett internt modellbaserat förfarande har godkänts i tillsynssyfte, uppgår till minst 5 % av institutets interna Value-at-Risk(VaR)-begränsning för handelslagrets exponeringar vid ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. Om institutet inte beräknar VaR för den enskilde anställde ska VaR-gränserna för personal under den anställdes ledning summeras.
14.
När det gäller beslut om att godkänna eller lägga in veto mot införande av nya produkter ska den anställde
a)
ha befogenhet att fatta sådana beslut, eller
b)
vara medlem i en kommitté som har befogenhet att fatta sådana beslut.
15.
Den anställde har ett ledningsansvar för en anställd som uppfyller ett av de kriterier som anges i punkterna 1-14.
Artikel 4
Kvantitativa kriterier
1. Om inte annat följer av punkterna 2-5 ska personal anses ha en väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil om något av följande kvantitativa kriterier är uppfyllt:
a)
Den anställdes totala ersättning uppgick till minst 500 000 euro under det föregående budgetåret.
b)
Den anställde befinner sig inom gränsen på 0,3 % av antalet anställda, avrundat uppåt till närmaste heltal, som har fått den högsta totala ersättningen under det föregående budgetåret.
c)
Den anställdes totala ersättning under det föregående budgetåret är lika med eller högre än den lägsta totala ersättning som beviljats under budgetåret till en medlem i den verkställande ledningen eller uppfyller något av kriterierna i punkterna 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 eller 14 i artikel 3.
2. Ett kriterium i punkt 1 ska inte anses vara uppfyllt om institutet fastställt att den anställdes yrkesutövning inte har någon väsentlig inverkan på institutets riskprofil eftersom den anställde eller den personalkategori som den anställde tillhör
a)
endast bedriver verksamhet och har befogenheter i en affärsenhet som inte är en väsentlig affärsenhet, eller
b)
inte har någon väsentlig inverkan på riskprofilen för en affärsenhet genom den verksamhet som bedrivs.
3. Villkoret i punkt 2 b ska bedömas på grundval av objektiva kriterier som tar hänsyn till alla relevanta risk- och resultatindikatorer som institutet använder för att identifiera, hantera och övervaka risker i enlighet med artikel 74 i direktiv 2013/36/EU och på grundval av de uppgifter och befogenheter som en anställd eller personalkategori har och deras inverkan på institutets riskprofil, jämfört med den inverkan som yrkesutövning av personal som identifierats enligt de kriterier som anges i artikel 3 i denna förordning har.
4. Ett institut ska till den behöriga myndigheten som ansvarar för dess tillsyn anmäla tillämpningen av punkt 2 när det gäller kriteriet i punkt 1 a. Anmälan ska ange på vilka grunder institutet har fastställt att den berörda anställde, eller den personalkategori som denne tillhör, uppfyller något av de villkor som anges i punkt 2 och ska, i förekommande fall, omfatta den bedömning som institutet genomfört i enlighet med punkt 3.
5. Institutets tillämpning av punkt 2 när det gäller en anställd som beviljats en total ersättning på minst 750 000 euro under det föregående budgetåret, eller i förhållande till kriteriet i punkt 1 b, ska godkännas på förhand av den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över institutet.
Den behöriga myndigheten ska endast ge förhandsgodkännande om institutet kan visa att ett av villkoren i punkt 2 är uppfyllt, med beaktande, när det gäller villkoret i punkt 2 b, av de bedömningskriterier som anges i punkt 3.
Om en anställd har erhållit en total ersättning på minst 1 000 000 euro under det föregående budgetåret ska den behöriga myndigheten endast i undantagsfall ge förhandsgodkännande. För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna artikel ska den behöriga myndigheten informera Europeiska bankmyndigheten innan den ger sitt godkännande för en sådan anställd.
Artikel 5
Beräkning av ersättning som beviljats
1. Vid tillämpning av denna förordning ska ersättning som tilldelats men ännu inte utbetalats ut värderas vid datumet för tilldelning utan hänsyn till tillämpningen av den diskonteringssats som avses i artikel 94.1 g iii i direktiv 2013/36/EU eller minskningar av utbetalningarna genom återkrav (claw-back), straffpremier (malus) eller liknade. Alla belopp ska beräknas brutto och på heltidsbasis.
2. Vid tillämpning av artikel 4.1 b och c kan den ersättning som tilldelats tas upp separat för varje medlemsstat och tredje land där institutet är etablerat, och personal ska anses höra till det land där de utför större delen av sin verksamhet.
Artikel 6
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 4 mars 2014.