NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 40/2013
ze dne 21. ledna 2013,
kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)
U některých celkových přípustných odlovů (TAC) by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (2).
(4)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a sledě obecného v oblasti západně od Skotska stanoveny v souladu s pravidly obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (3), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) („plán pro tresku obecnou“) a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(7)
U populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu ve smyslu v čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(8)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(10)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(11)
V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2013.
(12)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10) a Islandem (11) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Norskem dosud nebyly dokončeny a očekává se, že by ujednání na rok 2013 měla být uzavřena počátkem roku 2013. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2013, je vhodné, aby byla stanovena na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem uvedených dohod. S Faerskými ostrovy ani s Islandem se konzultace o rybolovných právech na rok 2013 nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o partnerství v odvětví rybolovu s Grónskem (12) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou plavidlům Unie k dispozici ve vodách Grónska v roce 2013. V souladu s rozhodnutím smíšeného výboru je třeba kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, automaticky zvýšit, pokud bude dosaženo 70 % úrovně odlovu původní kvóty.
(13)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je například Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2013 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(14)
Regionální organizace pro řízení rybolovu mohou povolit převody a výměny kvót mezi smluvními stranami. Za účelem usnadnění převodů a výměn kvót mezi Unií a dalšími smluvními stranami by mělo být členským státům umožněno jednat s dalšími smluvními stranami regionálních organizací pro řízení rybolovu a případně stanovit možný návrh zamýšlených převodů nebo výměn kvót. Komise a druhá smluvní strana navzájem vyjádří souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót a daný převod nebo výměnu kvót Komise oznámí regionální organizaci pro řízení rybolovu. Rybolovná práva získaná nebo převedená v rámci takového převodu nebo výměny kvót by měla být považována za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od jeho přídělu, a to i pro účely uplatňování příslušných ustanovení nařízení Rady (ES) 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13). Takovým ad hoc převodem nebo výměnou kvót by však neměl být změněn stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
(15)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2012 na svém 34. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2013 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup, kterým se zvýší TAC stanovený na rok 2013 pro mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO, pokud budou splněny jisté podmínky týkající se této populace. Smluvní strana NAFO může výkonnému sekretariátu NAFO oznámit, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala vyšší úlovky mníkovce bělavého na jednotku intenzity, než je obvyklé. Pokud NAFO zvýšení TAC na rok 2013 potvrdí, provede se zvýšení do právních předpisů Unie. (16)
(16)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 83. výročním zasedání v roce 2012 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2012 revidovaný víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, na jehož základě byla kvóta Unie zvýšena. Kromě toho bylo období zákazu rybolovu nahrazeno obdobím s povolením rybolovu a posunuto o deset dní dopředu. Dále bylo přijato roční rozšíření stávajícího TAC a kvót pro mečouna obecného v jižním Atlantiku, jakož i nový plán pro obnovu populací marlína modrého a marlína bělavého. V důsledku toho zůstává kvóta Unie pro mečouna obecného v jižním Atlantiku stejná jako v roce 2012, zatímco kvóta pro marlína modrého byla výrazně zvýšena, aby se zohlednil drobný rybolov v nejvzdálenějších regionech Unie. Kvóta Unie pro marlína bílého zůstala beze změny. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(18)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající se rybolovných práv, která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající platná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(19)
První výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 28. ledna až 1. února 2013. Je vhodné zachovat současná prozatímní opatření provedená nařízením (EU) č. 44/2012 až do tohoto výročního zasedání.
(20)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila hodnoty TAC ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které na svém výročním zasedání v roce 2010 odsouhlasila na léta 2011 a 2012. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(21)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(22)
Komise pro rybolov v západním a středním část Tichém oceánu (WCPFC) na svém 9. výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající rybolovných práv, jak jsou nyní provedena v právu Unie, s výjimkou posílení oblasti uzavřené pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Úprava této oblasti uzavřené pro daný druh rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto slmuvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, pokud jde o doplňující opatření pro posílení dané oblasti. Než bude toto rozhodnutí přijato, v právu Unie by měla být i nadále provedena stávající platná opatření přijatá WCPFC.
(23)
Na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2012 přijaly omezení odlovů cílových druhů i vedlejších úlovků. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(25)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2012, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(26)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele („Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (14) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(27)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací, na něž se vztahuje toto nařízení.
(28)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2013, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(29)
Při využívání rybolovných práv by měla být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2013 do 31. ledna 2014;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2012 do 30. listopadu 2013 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR; a
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 27 v případě některých populací v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto dohodách na rok 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla EU;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí ok“ velikost ok rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (15).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (16);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (17);
e)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 217/2009 (18);
f)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (19);
g)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (20);
h)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (21);
i)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (22);
j)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (23);
k)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (24) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (25);
m)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (26) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
Článek 6
Přidělení dodatečných kvót pro plavidla účastnící se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
3. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nepřesáhne žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před zahájením účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98, se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle tohoto článku;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný typ plavidla je nižší než 10 %;
b)
zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
nedojde k překročení celkového limitu 75 % odhadovaných výmětů populace prováděných všemi plavidly, jež se účastní zkoušek.
5. Pokud záznamy získané v souladu s odst. 3 písm. a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
6. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 3, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2013 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
7. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavců 1 až 6 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2012 plavidly, které se účastní zkoušek.
8. Komise může požádat kterýkoli členský stát, který tento článek použije, aby předložil své posouzení výmětů prováděných různými typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby bylo možné sledovat provádění požadavku stanoveného v odst. 3 písm. b) bodu i). Jestliže není k dispozici posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá vhodná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o tom Komisi.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není dosud vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2013 do 31. ledna 2014 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (27), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2013 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
f)
převody a výměny kvót podle článku 15 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2013 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovce bělolemého, mníka modrého a mníka mořského.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 39/2013 (28) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek hmotností odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 14
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 15
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO) povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s dotčenou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a dotčená smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od dotčené smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s dotčenou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení kapacity rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 18
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 19
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení pro vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 20
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2013 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí ve vnitrostátní jurisdikci. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2013.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 21
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2013/2014
1. Během rybářské sezóny 2013/2014 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2013:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiného členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 22
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 24
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2013 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 25
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích a, pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 26
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 27
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2013, nebo od 18. listopadu 2013 do 18. ledna 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2013, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 28
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 29
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 30
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2013 00:00 hodin do 30. září 2013 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 31
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 32
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 33
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 34
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 35
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách EU;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách EU.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2013.
Ustanovení článků 19, 20 a 21 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2013.
RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 40/2013
av den 21 januari 2013
om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1)
Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) ska det införas unionsbestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rön, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), och på grundval av råd från regionala rådgivande nämnder.
(2)
Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i förordning (EG) nr 2371/2002.
(3)
För vissa totala tillåtna fångstmängder (TAC) bör medlemsstaterna ges möjlighet att bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet inom fullt dokumenterade fisken. Försöksverksamhetens syfte är att prova ut ett fångstkvotsystem, dvs. ett system där alla fångster landas och räknas av mot kvoter, vilket skulle motverka utkast och att användbara fiskresurser går förlorade. Okontrollerade utkast av fisk hotar fiskens långsiktiga hållbarhet som en vara av allmänt intresse och därmed också den gemensamma fiskeripolitikens mål. Fångstkvotsystemen ger i stället yrkesfiskarna ett incitament att optimera fångstselektiviteten inom sin verksamhet. För en rationell förvaltning av utkasten bör ett fullt dokumenterat fiske omfatta all verksamhet till havs snarare än det som landas i hamn. Villkoren för att medlemsstaterna ska kunna bevilja sådan ytterligare tilldelning bör därför omfatta krav på användning av CCTV-kameror kopplade till sensorer (nedan kallade CCTV-system). Detta bör göra det möjligt att i detalj registrera alla delar av fångsterna som behålls ombord respektive kastas överbord. Ett system med observatörer som är verksamma i realtid ombord skulle vara mindre effektivt, kostsammare och mindre tillförlitligt. Användningen av CCTV-system är för närvarande därför ett villkor för att system för att minska utkasten, t.ex. fullt dokumenterade fisken, ska bli framgångsrika. Kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2) bör iakttas vid användning av sådana system.
(4)
För att säkerställa att försöksverksamheten avseende fullt dokumenterade fisken verkligen kan ge en effektiv utvärdering av fångstkvotsystems möjligheter att kontrollera den absoluta fiskedödligheten för de berörda bestånden är det nödvändigt att all fisk som fångas inom försöksverksamheten, även den fisk som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken, räknas av mot det aktuella fartygets totala tilldelning, samt att fisket avbryts när fartyget har uttömt sin totala tilldelning. Det är också lämpligt att tillåta att tilldelning överförs mellan de fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullständigt dokumenterade fisken och fartyg som inte deltar, under förutsättning att det kan bevisas att de icke-deltagande fartygens utkast inte ökar.
(5)
TAC bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena i de berörda regionala rådgivande nämnderna.
(6)
När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör TAC fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. Till följd av detta bör TAC för bestånd av Solea spp. i Nordsjön, rödspätta i Nordsjön, torsk i Nordsjön, Skagerrak och östra delen av Engelska kanalen, blåfenad tonfisk i östra Atlanten och i Medelhavet samt sill väster om Skottland fastställas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (3), rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (4), rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (5) (nedan kallad torskplanen) och rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (6).
(7)
När det gäller bestånd för vilka det saknas tillräckliga eller tillförlitliga data som kan ligga till grund för storleksuppskattningar bör förvaltningsåtgärderna och TAC-nivåerna fastställas i enlighet med den försiktighetsmetod i fiskeriförvaltningen som definieras i artikel 3 led i i förordning (EG) nr 2371/2002, med beaktande av beståndsspecifika faktorer som t.ex. tillgänglig information om utvecklingstrenden för bestånden och överväganden med hänsyn till blandade fisken.
(8)
Det bör, i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (7), anges vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen.
(9)
För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, skulle till och med en begränsad fiskeverksamhet kunna innebära ett allvarligt hot mot deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas helt genom ett allmänt förbud mot fiske efter sådana arter.
(10)
I enlighet med rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) är det lämpligt att behålla och se över systemet för förvaltning av tobisfiskar i EU-vatten i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområde IV.
(11)
Taken för fiskeansträngningen för 2013 bör fastställas i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 676/2007, artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008 och artiklarna 5 och 9 i förordning (EG) nr 302/2009, med beaktande av förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008 (8).
(12)
I enlighet med förfarandet i avtalen och protokollen om fiskeförbindelser med Norge (9), Färöarna (10) och Island (11) har unionen hållit samråd om fiskerättigheter med dessa partner Samråden med Norge har ännu inte slutförts och överenskommelserna för 2013 med denna part förväntas ingås först i början av 2013. För att undvika avbrott i unionens fiskeverksamhet och samtidigt möjliggöra den flexibilitet som är nödvändig för att ingå de överenskommelserna i början av 2013 är det lämpligt att preliminärt fastställa fiskemöjligheterna för bestånd som omfattas av de överenskommelserna. Det har inte gått att slutföra samråden med Färöarna och med Island om fiskeöverenskommelser för 2013. I enlighet med det förfarande som föreskrivs i avtalet och protokollet om fiskeförbindelser med Grönland (12) har gemensamma kommittén fastställt den konkreta nivån för de fiskemöjligheter som är tillgängliga för unionen i grönländska vatten under 2013. I enlighet med gemensamma kommitténs beslut ska de kvoter för lodda som är tillgängliga för unionen i grönländska vatten i Ices-delområdena V och XIV automatiskt höjas om en fångstnivå på 70 % av den initiala kvoten uppnås.
(13)
Unionen är avtalsslutande part i flera fiskeriorganisationer och deltar i andra organisationer som samarbetande icke-part. I enlighet med 2003 års anslutningsakt ska vidare de fiskeavtal som Republiken Polen ingick före anslutningen, som t.ex. konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav, förvaltas av unionen från och med dagen för anslutningen. Fiskeriorganisationerna i fråga har rekommenderat att ett antal åtgärder införs för 2013, däribland fiskemöjligheter för EU-fartyg. Dessa fiskemöjligheter bör genomföras i unionslagstiftningen.
(14)
De regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna får tillåta kvotöverföringar och kvotbyten mellan de avtalsslutande parterna. För att underlätta sådana överföringar och kvotbyten mellan unionen och övriga avtalsslutande parter bör medlemsstaterna tillåtas att diskutera med övriga avtalsslutande parter i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen och, om så är lämpligt, fastställa riktlinjer för planerade kvotbyten eller kvotöverföringar. Kommissionen bör utväxla samtycke till att vara bunden av sådan kvotöverföring eller sådant kvotbyte med den andra avtalsslutande parten samt anmäla kvotöverföringen eller kvotbytet till den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen. Fiskemöjligheter som erhålls eller överförs genom sådan kvotöverföring eller sådant kvotbyte bör betraktas som fiskemöjligheter som tilldelats till eller dragits av från den berörda medlemsstatens tilldelning, även vid tillämpningen av de relevanta bestämmelserna i rådets förordning (EG) 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (13). Sådan ad hoc-kvotöverföring eller sådant ad hoc-kvotbyte bör dock inte ändra den befintliga fördelningsnyckeln för fördelning av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna i enlighet med principen om relativ stabilitet i fiskeverksamheten.
(15)
Vid sitt 34:e årsmöte 2012 antog Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen (Nafo) ett antal fiskemöjligheter för 2013 rörande vissa bestånd i delområdena 1-4 i Nafos konventionsområde. Nafo antog också ett förfarande för ökning av den TAC för vitbrosme i Nafos delområde 3NO som fastställts för 2013, förutsatt att vissa villkor rörande beståndets status uppfylls. En avtalsslutande part i Nafo får meddela Nafos generalsekreterare om det observeras större fångster vitbrosme i Nafos delområde 3NO per ansträngningsenhet än normalt. Om Nafo bekräftar en ökning av TAC för 2013 bör ökningen genomföras i unionslagstiftningen.
(16)
Vid sitt 83:e årsmöte 2012 antog Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) bevarandeåtgärder för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit. IATTC antog även en resolution om bevarande av årfenshajar. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.
(17)
Vid sitt årsmöte 2012 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) en reviderad flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet som innebär en höjd kvot för unionen. Vidare har fredningstiden ersatts av en öppen säsong och flyttats fram tio dagar. Dessutom antogs en ettårig förlängning av den TAC och de kvoter som gäller för sydatlantisk svärdfisk och en ny plan för återuppbyggnad av populationerna av blå och vit marlin. Därför är unionens kvot för sydatlantisk svärdfisk lika stor som 2012, medan unionens kvot för blå marlin höjdes i enlighet därmed för att beakta det icke-industriella fisket i unionens yttersta randområden. Unionens kvot för vit marlin förblev stabil. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.
(18)
Vid sitt årsmöte 2012 ändrade Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) inte de åtgärder avseende fiskemöjligheter som för närvarande är genomförda i unionslagstiftningen. De nu gällande åtgärder som antagits av IOTC bör genomföras i unionslagstiftningen.
(19)
Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) kommer att hålla sitt första årsmöte mellan den 28 januari och den 1 februari 2013. Fram tills att årsmötet har hållits bör de nuvarande tillfälliga åtgärder som är i kraft och som genomförts genom förordning (EU) nr 44/2012 fortsätta att gälla.
(20)
Vid sitt årsmöte 2012 ändrade Fiskeorganisationen för Sydostatlanten (Seafo) inte de TAC för tandnoting, atlantisk soldatfisk, beryxar och djuphavsrödkrabbor som avtalades för 2011 och 2012 vid fiskeorganisationens årsmöte 2010. De nu gällande åtgärder som Seafo antagit bör genomföras i unionslagstiftningen.
(21)
Mot bakgrund av de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices och i enlighet med internationella åtaganden inom ramen för konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (NEAFC) bör fiskeansträngningen avseende vissa djuphavsarter begränsas.
(22)
Vid sitt nionde årliga möte 2012 ändrade Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) inte sina åtgärder avseende fiskemöjligheter som för närvarande är genomförda i unionslagstiftningen med undantag av en förstärkning av det stängda området för fiske med FAD-redskap (anordningar som samlar fisk). Ändringen avseende detta stängda område för FAD-fiske kräver att unionen som avtalsslutande part i WCPFC bestämmer sig för ett av två möjliga alternativ till ytterligare åtgärder för förstärkning av det stängda området. Fram till dess att ett sådant beslut fattas bör man fortsätta att genomföra de nu tillämpliga åtgärder som antagits av WCFPC i unionslagstiftningen.
(23)
Vid sitt årsmöte 2012 ändrade inte parterna i konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav sina åtgärder vad gäller fiskemöjligheterna. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.
(24)
Vid sitt årsmöte 2012 antog Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) fångstbegränsningar för både målarter och bifångstarter. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.
(25)
Vissa internationella bestämmelser som skapar eller begränsar fiskemöjligheter för unionen kommer att antas av berörda RFMO i slutet av året och bli tillämpliga innan denna förordning träder i kraft. De bestämmelser om genomförande av sådana åtgärder i unionslagstiftningen måste därför tillämpas med retroaktiv verkan. Eftersom fiskeperioden i CCAMLR:s konventionsområde löper mellan den 1 december och den 30 november, och vissa fiskemöjligheter och fiskeförbud i CCAMLR:s konventionsområde därför har fastställts för en period som inleds den 1 december 2012, bör de relevanta bestämmelserna i denna förordning gälla från den dagen. En sådan tillämpning med retroaktiv verkan kommer inte att påverka principen om berättigade förväntningar, eftersom medlemmarna i CCAMLR inte får bedriva fiske i CCAMLR:s konventionsområde utan tillstånd.
(26)
I enlighet med förklaringen från Bolivarianska republiken Venezuela (nedan kallad Venezuela) om beviljande av fiskemöjligheter i EU-vatten för fiskefartyg som för Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (14), är det nödvändigt att fastställa Venezuelas fiskemöjligheter för snapperfiskar i EU-vatten.
(27)
Utnyttjandet av de fiskemöjligheter för EU-fartyg som fastställs i denna förordning omfattas av förordning (EG) nr 1224/2009, i synnerhet artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange vilka koder som medlemsstaterna ska använda när de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning.
(28)
För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att säkerställa utkomstmöjligheter för unionens yrkesfiskare bör denna förordning tillämpas från och med 1 januari 2013, med undantag för bestämmelserna om begränsningar av fiskeansträngningen, vilka bör tillämpas från och med 1 februari 2013, och för särskilda bestämmelser i särskilda områden, för vilka ett specifikt tillämpningsdatum enligt skäl 23 bör anges. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts.
(29)
Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionslagstiftning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVDELNING I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning fastställs fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser.
2. De fiskemöjligheter som avses i punkt 1 ska omfatta följande:
a)
Fångstbegränsningar för 2013 och, i de fall då så anges i denna förordning, för 2014.
b)
Begränsningar av fiskeansträngningen för perioden 1 februari 2013-31 januari 2014.
c)
Fiskemöjligheter för perioden 1 december 2012-30 november 2013 för vissa bestånd i CCAMLR:s konventionsområde.
d)
Fiskemöjligheter för de perioder som anges i artikel 27 för vissa bestånd i IATTC:s konventionsområde under 2013, och, i de fall då så anges i denna förordning, under 2014.
3. I denna förordning fastställs också preliminära fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är föremål för de bilaterala fiskeöverenskommelserna med Norge, i avvaktan på samråden om dessa överenskommelser för 2013.
Artikel 2
Tillämpningsområde
Denna förordning ska tillämpas på följande fartyg:
a)
EU-fartyg.
b)
Fartyg från tredje land i EU-vatten.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning avses med
a) EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,
b) fartyg från tredjeland: ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerat i ett tredjeland,
c) EU-vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av de vatten som gränsar till de utomeuropeiska länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget,
d) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje fiskbestånd som får fångas och landas varje år,
e) kvot: en andel av den TAC som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland,
f) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion,
g) maskstorlek: den maskstorlek för nätredskap som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 517/2008 (15).
Artikel 4
Fiskezoner
I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar:
a) Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009 (16).
b) Skagerrak: det geografiska område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.
c) Kattegatt: det geografiska område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.
d) Cecaf-områden (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till förordning (EG) nr 216/2009 (17).
e) Nafo-områden (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 217/2009 (18).
f) Seafos konventionsområde (Fiskeorganisationen för Sydostatlanten): de geografiska områden som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurser i Sydostatlanten (19).
g) Iccats konventionsområde (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten): det område som definieras i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (20).
h) CCAMLR:s konventionsområde (Antarktiskonventionen): det geografiska område som definieras i artikel 2 a i förordning (EG) nr 601/2004 (21).
i) IATTC:s konventionsområde (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk): det geografiska område som definieras i konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (22).
j) IOTC:s konventionsområde (Indiska oceanens tonfiskkommission): det geografiska område som definieras i avtalet om inrättande av en tonfiskkommission för Indiska oceanen (23).
k) SPRFMO:s konventionsområde (Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet): det fria geografiska havsområde som ligger söder om 10°N, norr om CCAMLR:s konventionsområde, öster om SIOFA:s konventionsområde enligt definitionen i fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (24) och väster om de fiskeområden som står under sydamerikanska staters jurisdiktion.
l) WCPFC:s konventionsområde (Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet): det geografiska område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (25).
m) den del av Berings hav som är fritt hav: det fria geografiska havsområde i Berings hav som ligger mer än 200 nautiska mil utanför de baslinjer från vilka bredden av Berings havs kuststaters territorialvatten mäts.
AVDELNING II
FISKEMÖJLIGHETER FÖR EU-FARTYG
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 5
TAC och fördelning
1. TAC för EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten och fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I.
2. EU-fartyg får ta upp fångster, inom de TAC som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på det villkor som anges i artikel 14 och i bilaga III till den här förordningen samt i förordning (EG) nr 1006/2008 (26) och i tillämpningsföreskrifterna till denna.
Artikel 6
Ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken
1. För vissa bestånd kan en medlemsstat bevilja ytterligare tilldelning till fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Dessa bestånd anges i bilaga I.
2. De ytterligare tilldelningar för ett visst bestånd som det hänvisas till i punkt 1 får inte överskrida den högsta gräns som fastställs i bilaga I som en procentandel av den kvot som tilldelats den berörda medlemsstaten.
3. Vid ytterligare tilldelning som det hänvisas till i punkt 1ska följande villkor uppfyllas:
a)
Fartyget ska använda CCTV-kameror kopplade till sensorer (nedan tillsammans kallade CCTV-system), som spelar in all fiskeverksamhet och all bearbetning ombord på fartyget.
b)
Den ytterligare tilldelning som beviljas ett enskilt fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken får inte överskrida följande gränser:
i)
75 % av de utkast av det aktuella beståndet som beräknats av relevant medlemsstat för den fartygstyp som det enskilda fartyget som beviljats ytterligare tilldelning tillhör.
ii)
30 % av den individuella tilldelning fartyget hade innan det började delta i försöksverksamheten.
c)
Alla fångster som fartyget gör ur det bestånd för vilket det fått ytterligare tilldelning, inbegripet exemplar som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken enligt bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98, ska räknas av från fartygets individuella tilldelning enligt denna artikel.
d)
Så snart ett fartyg har uttömt sin individuella tilldelning för ett bestånd för vilket det fått ytterligare tilldelning ska fartyget upphöra med all fiskeverksamhet i det aktuella TAC-området.
e)
Beträffande de bestånd som denna artikel omfattar får medlemsstaterna tillåta överföring av hela eller delar av den individuella tilldelningen från fartyg som inte deltar i försöksverksamhet avseende fullständigt dokumenterade fisken till fartyg som deltar i den försöksverksamheten förutsatt att det kan påvisas att utkasten från de icke-deltagande fartygen inte ökar.
4. Trots vad som sägs i punkt 3 b led i får en medlemsstat undantagsvis bevilja fartyg som för dess flagg en ytterligare tilldelning på mer än 75 % av de beräknade utkasten av det aktuella beståndet för den fartygstyp som det enskilda fartyg som beviljas ytterligare tilldelning tillhör, på följande villkor:
a)
Den beräknade utkastnivån för beståndet för den aktuella fartygstypen är lägre än 10 %.
b)
Fartygstypen ifråga behöver inbegripas för att möjliggöra en utvärdering av CCTV-systemets kontrollpotential.
c)
Utkastnivån för samtliga fartyg som deltar i försöksverksamheten överskrider inte 75 % av de beräknade utkasten för beståndet.
5. Om de inspelningar som görs i enlighet med punkt 3 a innebär behandling av personuppgifter i den mening som avses i direktiv 95/46/EG ska det direktivet tillämpas på behandlingen.
6. Om en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i punkt 3 ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har beviljats och förbjuda fartyget att delta i försöksverksamheten under återstoden av 2013.
7. Innan sådan ytterligare tilldelning som avses i punkterna 1-6 beviljas ska en medlemsstat lämna följande information till kommissionen:
a)
En förteckning över de fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken.
b)
Specifikationer för den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord på dessa fartyg.
c)
Kapacitet, typ och specifikationer avseende de redskap som används av dessa fartyg.
d)
Beräknade utkast för varje fartygstyp som deltar i försöksverksamheten.
e)
Den fångstmängd som under 2012 fångats av de fartyg som deltar i försöken ur det bestånd som den berörda TAC:n avser.
8. Kommissionen kan begära att varje medlemsstat som tillämpar denna artikel lämnar in de beräkningar av utkasten för varje fartygstyp som de har gjort till ett vetenskapligt rådgivande organ för bedömning av efterlevnaden av det krav som anges i punkt 3 b led i. I avsaknad av en bedömning som bekräftar efterlevnaden ska den berörda medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att säkra att villkoret iakttas och informera kommissionen om detta.
Artikel 7
Villkor för landning av fångster och bifångster
Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om
a)
fångsterna har gjorts av fartyg som för en medlemsstats flagg, vilken medlemsstat har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller
b)
fångsterna utgör en del av en EU-kvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna EU-kvot inte är uttömd.
Artikel 8
Begränsning av fiskeansträngningen
Under perioden 1 februari 2013-31 januari 2014 ska de begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i bilaga IIA tillämpas för förvaltningen av vissa torsk-, rödspätta- och tungabestånd i
a)
Skagerrak,
b)
den del av Ices-sektion IIIa som inte omfattas av Skagerrak och Kattegatt,
c)
Ices-delområde IV,
d)
EU-vatten i Ices-sektion IIa, och
e)
Ices-delområde VIId.
Artikel 9
Begränsning av fångster och fiskeansträngning i djuphavsfisken
1. Artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002 (27), i vilken det fastställs krav på innehav av ett djuphavsfisketillstånd, ska vara tillämplig för liten hälleflundra. Villkoren i den artikeln ska gälla vid fiske efter, behållande ombord, omlastning eller landning av liten hälleflundra.
2. Medlemsstaterna ska se till att fiskeansträngningen under 2013, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, för fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002 inte överstiger 65 % av den genomsnittliga årliga fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg år 2003 under fångstresor då djuphavsfisketillstånd innehades eller arter av djuphavsfiskar, enligt förteckningen i bilagorna I och II till den förordningen, fångades. Denna punkt ska enbart tillämpas på fångstresor då över 100 kg andra djuphavsarter än guldlax fångades.
Artikel 10
Särskilda bestämmelser om fördelning av fiskemöjligheter
1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar
a)
byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,
b)
omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008,
c)
ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,
d)
kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,
e)
avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009,
f)
kvotöverföringar och kvotbyten enligt artikel 15 i denna förordning.
2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC.
Artikel 11
Fredningstid
1. Det ska vara förbjudet att fiska eller att behålla ombord följande arter i Porcupine Bank under perioden 1 maj-31 maj 2013: lubb, birkelånga och långa.
2. Vid tillämpning av denna artikel ska Porcupine Bank anses omfatta det geografiska område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:
Punkt
Latitud
Longitud
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Genom undantag från punkt 1 ska det vara tillåtet att segla genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i den punkten i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
Artikel 12
Förbud
1. Det ska vara förbjudet för EU-fartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:
a)
Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla vatten.
b)
Håbrand (Lamna nasus) i alla vatten, om inte annat föreskrivs i bilaga I del B i förordning (EU) nr 39/2013 (28).
c)
Havsängel (Squatina squatina) i EU-vatten.
d)
Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.
e)
Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.
f)
Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.
g)
Manta (Manta birostris) i alla vatten.
2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart.
Artikel 13
Dataöverföring
När medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009, sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.
KAPITEL II
Tillstånd att fiska i tredjelands vatten
Artikel 14
Fisketillstånd
1. Det största antalet fisketillstånd för EU-fartyg som fiskar i tredjelands vatten fastställs i bilaga III.
2. Om en medlemsstat, på grundval av artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskeområden som anges i bilaga III ska överföringen inbegripa en motsvarande överföring av fisketillstånd och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet fisketillstånd för varje fiskeområde, enligt bilaga III, får dock inte överskridas.
KAPITEL III
Fiskemöjligheter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationers vatten
Artikel 15
Kvotöverföringar och kvotbyten
1. Om en regional fiskeriförvaltningsorganisations regler tillåter kvotöverföringar eller kvotbyten mellan de avtalsslutande parterna i organisationen, kan en medlemsstat (den berörda medlemsstaten) diskutera med en avtalsslutande part i organisationen och, om så är lämpligt, fastställa riktlinjer för planerade kvotöverföringar eller kvotbyten.
2. När den berörda medlemsstaten har underrättat kommissionen kan kommissionen godkänna riktlinjerna för den planerade kvotöverföring eller det planerade kvotbyte som medlemsstaten har diskuterat med den berörda avtalsslutande parten i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen. Därefter ska kommissionen utan onödigt dröjsmål utväxla samtycke till att vara bunden av en sådan kvotöverföring eller ett sådant kvotbyte med den berörda avtalsslutande parten i organisationen. Kommissionen ska sedan anmäla den överenskomna kvotöverföringen eller det överenskomna kvotbytet till organisationens sekretariat i enlighet med organisationens regler.
3. Kommissionen ska informera medlemsstaterna om den överenskomna kvotöverföringen eller det överenskomna kvotbytet.
4. De fiskemöjligheter som erhålls från eller överförs till den berörda avtalsslutande parten i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen genom kvotöverföringen eller kvotbytet ska betraktas som kvoter som tilldelats till eller dragits av från den berörda medlemsstatens tilldelning, så snart kvotöverföringen eller kvotbytet får verkan i enlighet med villkoren i det avtal som slutits med den berörda avtalsslutande parten i organisationen eller, i förekommande fall, i enlighet med den berörda organisationens regler. En sådan tilldelning ska inte ändra den befintliga fördelningsnyckeln för fördelning av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna i enlighet med principen om relativ stabilitet i fiskeverksamheten.
Avsnitt 1
ICCATS Konventionsområde
Artikel 16
Begränsningar av fiskekapacitet och odlings- och gödningskapacitet för blåfenad tonfisk
1. Antalet spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg från EU som tillåts fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten ska begränsas i enlighet med punkt 1 i bilaga IV.
2. Antalet EU-fartyg för kustnära icke-industriellt fiske som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 2 i bilaga IV.
3. Antalet EU-fartyg som i odlingssyfte fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet och som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm ska begränsas i enlighet med punkt 3 i bilaga IV.
4. Antalet fiskefartyg, och motsvarande totala GT-kapacitet för fartygen, som får fiska efter, behålla ombord, lasta om, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 4 i bilaga IV.
5. Antalet fällor som får användas inom fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 5 i bilaga IV.
6. Kapaciteten för odling och gödning av blåfenad tonfisk samt den största mängd vildfångad blåfenad tonfisk som får avsättas för insättning i gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 6 i bilaga IV.
Artikel 17
Sport- och fritidsfiske
Medlemsstaterna ska avsätta en särskild kvot för blåfenad tonfisk för sport- och fritidsfiske från de kvoter som de tilldelats enligt bilaga ID.
Artikel 18
Hajar
1. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av storögda rävhajar (Alopias superciliosus) ska vara förbjudet vid allt fiske.
2. Det ska vara förbjudet att bedriva riktat fiske efter arten rävhajar (Alopias).
3. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av hammarhajar av familjen Sphyrnidae (med undantag för Sphyrna tiburo) i samband med fiske i Iccats konventionsområde ska vara förbjudet.
4. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar (Carcharhinus longimanus) ska vara förbjudet vid allt fiske.
5. Att behålla ombord silkeshajar (Carcharhinus falciformis) ska vara förbjudet vid allt fiske.
Avsnitt 2
CCAMLR:s konventionsområde
Artikel 19
Förbud och fångstbegränsningar
1. Riktat fiske efter arterna i bilaga V del A ska vara förbjudet i de områden och under de perioder som anges i samma del.
2. För undersökande fiske ska de TAC och bifångstbegränsningar som anges i bilaga V del B gälla i de delområden som anges i samma del.
Artikel 20
Undersökande fiske
1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får under 2013 delta i undersökande långrevsfiske efter Dissostichus spp. i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a utanför områden under nationell jurisdiktion. Om en sådan medlemsstat avser att delta i sådant fiske ska medlemsstaten senast 1 juni 2013 anmäla detta till CCAMLR-sekretariatet i enlighet med artiklarna 7 och 7a i förordning (EG) nr 601/2004.
2. När det gäller FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 anges TAC och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden i bilaga V del B. Fisket i en småskalig forskningsenhet ska upphöra när de rapporterade fångsterna når den angivna TAC:n och fiske i den enheten ska därefter vara förbjudet under resten av fiskesäsongen.
3. Fisket ska ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och för att undvika en alltför stor koncentration av fångster och fiskeansträngning. I FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a ska det dock vara förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.
Artikel 21
Fiske efter antarktisk krill under fiskesäsongen 2013/2014
1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får fiska efter antarktisk krill (Euphausia superba) i CCAMLR:s konventionsområde under fiskesäsongen 2013/2014. En sådan medlemsstat ska, om den avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde, anmäla följande till CCAMLR:s sekretariat, i enlighet med artikel 5a i förordning (EG) nr 601/2004, samt till kommissionen, senast den 1 juni 2013:
a)
Medlemsstatens avsikt att fiska efter atlantisk krill, i det format som anges i bilaga V del C.
b)
Nätredskapets utformning, i det format som anges i bilaga V del D.
2. Den anmälan som avses i punkt 1 i denna artikel ska innehålla de uppgifter som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004 för varje fartyg som en medlemsstat ger tillåtelse att delta i fiske efter antarktisk krill.
3. En medlemsstat som avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde ska endast anmäla denna avsikt med avseende på fartyg med tillstånd som antingen för dess flagg vid tidpunkten för anmälan eller för flagg från någon annan konventionsstat men som förväntas föra den medlemsstatens flagg vid den tidpunkt då fisket beräknas äga rum.
4. En medlemsstat får bevilja deltagande i fiske efter antarktisk krill för ett annat fartyg än det som anmäldes till CCAMLR:s sekretariat i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel, om det anmälda fartyget är förhindrat att delta på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta CCAMLR:s sekretariat och kommissionen och tillhandahålla följande:
a)
Fullständiga uppgifter om det eller de berörda ersättningsfartygen, däribland de uppgifter som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004.
b)
En fullständig redovisning av skälen till bytet och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar.
5. En medlemsstat får inte tillåta ett fartyg som är upptaget i någon av CCAMLR:s förteckningar över IUU-fartyg (IUU-fiske: olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) att delta i fiske efter antarktisk krill.
Avsnitt 3
IOTC:s konventionsområde
Artikel 22
Begränsning av fiskekapaciteten för fartyg som fiskar i IOTC:s konventionsområde
1. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter tropiska tonfiskar i IOTC:s konventionsområde, och motsvarande GT-kapacitet för dessa, fastställs i bilaga VI punkt 1.
2. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i IOTC:s konventionsområde, och motsvarande GT-kapacitet för dessa, fastställs i bilaga VI punkt 2.
3. Medlemsstaterna får omfördela fartyg som ingår i ett av de två fisken som avses i punkterna 1 och 2 till det andra fisket, under förutsättning att de för kommissionen kan visa att denna ändring inte leder till en ökning av fiskeansträngningen för de berörda fiskbestånden.
4. Medlemsstaterna ska i samband med en föreslagen överföring av kapacitet till deras flotta se till att de fartyg som ska överföras finns med i IOTC:s fartygsregister eller i fartygsregistret hos en annan regional fiskeriorganisation för tonfisk. Inga fartyg som förekommer i en regional fiskeriförvaltningsorganisations förteckning över IUU-fartyg får överföras.
5. För att genomförandet av de utvecklingsplaner som lämnats in till IOTC inte ska åsidosättas, får medlemsstaterna endast höja sin fiskekapacitet över de tak som avses i punkterna 1 och 2 inom de gränser som fastställs i dessa planer.
Artikel 23
Hajar
1. Att bevara ombord, omlasta eller landa delar av eller hela kroppar av rävhajar av alla arter av familjen Alopiidae ska vara förbjudet i allt fiske.
2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart.
Avsnitt 4
SPRFMO:s konventionsområde
Artikel 24
Pelagiskt fiske - kapacitetsbegränsning
Medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde ska begränsa det totala bruttotonnaget för fartyg som för deras flagg, och som under 2013 fiskar efter pelagiska bestånd, till totalt 78 610 GT i detta område på ett sådant sätt att ett hållbart utnyttjande av de pelagiska fiskbestånden i södra Stilla havet säkras.
Artikel 25
Pelagiskt fiske -TAC
1. Endast de medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 aktivt har bedrivit pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde i enlighet med artikel 24, får fiska efter pelagiska bestånd i detta område i enlighet med de TAC som anges i bilaga IJ.
2. Medlemsstaterna ska varje månad till kommissionen anmäla namn och kännetecken, inklusive bruttotonnage, för de fartyg som för deras flagg och som deltar i det fiske som avses i denna artikel.
3. För övervakningen av det fiske som avses i denna artikel ska medlemsstaterna till kommissionen, för vidarebefordran till SPRFMO:s interimssekretariat, översända VMS-register (VMS = kontrollsystem för fartyg), månatliga fångstrapporter och, om uppgifterna finns tillgängliga, hamnanlöp senast den 15:e i följande månad.
Artikel 26
Bottenfiske
Medlemsstater som har dokumenterat bottenfiske eller dokumenterade fångster i SPRFMO:s konventionsområde under perioden 1 januari 2002-31 december 2006 ska begränsa sin fiskeansträngning eller sin fångst
a)
till genomsnittsnivån för fångster eller för ansträngningsparametrarna under den perioden, och
b)
till endast de delar av SPRFMO:s konventionsområde där bottenfiske har förekommit under en tidigare fiskesäsong.
Avsnitt 5
IATTC:s konventionsområde
Artikel 27
Fiske med snörpvad
1. Fiske med snörpvadsfartyg efter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis) ska vara förbjudet
a)
under perioden 29 juli-28 september 2013 eller under perioden 18 november 2013-18 januari 2014, i det område som avgränsas enligt följande:
-
Nord-, Mellan- och Sydamerikas kuster mot Stilla havet,
-
longitud 150° W,
-
latitud 40° N,
-
latitud 40° S.
b)
under perioden 29 september-29 oktober 2013 inom det område som avgränsas enligt följande:
-
longitud 96° W,
-
longitud 110° W,
-
latitud 4° N,
-
latitud 3° S.
2. De berörda medlemsstaterna ska före den 1 april 2013 meddela kommissionen vilken fredningsperiod enligt punkt 1 som valts. Alla de berörda medlemsstaternas snörpvadsfartyg ska upphöra med snörpvadsfiske i de områden som anges i punkt 1 under den period som valts.
3. Snörpvadsfartyg som fiskar efter tonfisk i IATTC:s konventionsområde ska behålla ombord och sedan landa eller omlasta all gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit som fångas.
4. Punkt 3 ska inte tillämpas i följande fall:
a)
Om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken.
b)
Fisken fångas vid det sista kastet under en fångstresa, då det återstående utrymmet i lastrummet kan vara otillräckligt för att ta emot den tonfisk som fångas vid detta kast.
5. Det ska vara förbjudet att fiska efter årfenshajar (Carcharhinus longimanus) i IATTC:s konventionsområde, och att behålla ombord, omlasta, lagra, bjuda ut till försäljning, sälja eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar i det området.
6. Om arter som avses i punkt 5 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Exemplar ska omedelbart släppas av fartygsoperatörerna som även ska
a)
registrera antalet släppta individer med uppgift om status (döda eller levande),
b)
rapportera den information som avses i led a till den medlemsstat där de är medborgare. Medlemsstaterna ska vidarebefordra denna information till kommissionen senast den 31 januari 2013.
Avsnitt 6
SEAFO:s konventionsområde
Artikel 28
Förbud mot fiske efter djuphavshaj
Riktat fiske efter följande djuphavshajar i Seafos konventionsområde ska vara förbjudet:
-
Rockor (Rajidae).
-
Pigghaj (Squalus acanthias).
-
Etmopterus bigelowi,
-
Etmopterus brachyurus,
-
Brunkäxa (Etmopterus princeps).
-
Slätkäxa (Etmopterus pusillus).
-
Apristurus manis.
-
Långnosad småpiggshaj (Scymnodon squamulosus).
-
Djuphavshajar av överordningen Selachimorpha.
Avsnitt 7
WCPFC:s konventionsområde
Artikel 29
Begränsning av fiskeansträngningen för storögd tonfisk, gulfenad tonfisk, bonit och långfenad tonfisk
Medlemsstaterna ska se till att den totala fiskeansträngningen för storögd tonfisk (Thunnus obesus), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), bonit (Katsuwonus pelamis) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i WCPFC:s konventionsområde begränsas till den fiskeansträngning som fastställs i partnerskapsavtalen om fiske mellan unionen och kuststaterna i det området.
Artikel 30
Stängt område för FAD-fiske
1. I den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° N och 20° S ska fiske med snörpvadsfartyg som använder sig av FAD-redskap (anordningar som samlar fisk) vara förbjudet mellan kl. 00.00 den 1 juli 2013 och kl. 24.00 den 30 september 2013. Under denna period får ett fartyg som fiskar med snörpvad endast bedriva fiske i denna del av WCPFC:s konventionsområde om det finns en observatör ombord som övervakar att fartyget inte vid någon tidpunkt
a)
lägger ut eller använder FAD-redskap eller någon tillhörande elektronisk utrustning,
b)
fiskar efter hela stim med användning av FAD-redskap.
2. Alla de snörpvadsfartyg som fiskar i den del av WCPFC:s konventionsområde som anges i punkt 1 ska behålla ombord och landa eller lasta om all storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit som fångats.
3. Punkt 2 ska inte tillämpas i följande fall:
a)
På det sista kastet under en fångstresa om fartyget inte har tillräckligt med utrymme i lastrummet för all fisk.
b)
Om fisken är otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken.
c)
Om frysutrustningen drabbas av ett allvarligt fel.
Artikel 31
Begränsning av antalet EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk
Det största antal EU-fartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) i områden söder om 20° S i WCPFC:s konventionsområde anges i bilaga VII.
Avsnitt 8
Berings hav
Artikel 32
Förbud mot fiske i den del av Berings hav som är fritt hav
Fiske efter alaskapollack (Theragra chalcogramma) i den del av Berings hav som är fritt hav ska vara förbjudet.
AVDELNING III
FISKEMÖJLIGHETER FÖR TREDJELANDS FARTYG I EU-VATTEN
Artikel 33
TAC
Fiskefartyg som för norsk flagg och fiskefartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i EU-vatten inom ramen för de TAC som anges i bilaga I till denna förordning och på de villkor som anges i denna förordning och i kapitel III i förordning (EG) nr 1006/2008.
Artikel 34
Fisketillstånd
1. Det största antalet fisketillstånd för tredjelands fiskefartyg som fiskar i EU-vatten fastställs i bilaga VIII.
2. Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av ett fartyg från tredjeland med en kvot och vars kvot inte är uttömd.
Artikel 35
Förbud
1. Det ska vara förbjudet för fartyg från tredjeland att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:
a)
Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i EU-vatten.
b)
Havsängel (Squatina squatina) i EU-vatten.
c)
Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.
d)
Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.
e)
Håbrand (Lamna nasus) i EU-vatten.
f)
Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.
g)
Manta (Manta birostris) i EU-vatten.
2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart.
AVDELNING IV
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 36
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.
Artikel 8 ska dock tillämpas från och med den 1 februari 2013.
Bestämmelserna om fiskemöjligheter i CCAMLR:s konventionsområde som anges i artikel 19, 20 och 21 samt i bilagorna IE och V ska tillämpas från och med de datum som anges däri.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2013.