PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1346/2014
av den 17 december 2014
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av den slutgiltiga antidumpningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.2, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 1339/2002 (2) införde rådet i juli 2002 en slutgiltig antidumpningstull på 21 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och en slutgiltig antidumpningstull på 18,3 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).
(2)
Genom rådets förordning (EG) nr 1338/2002 (3) infördes en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.
(3)
Genom beslut 2002/611/EG (4) godtog kommissionen ett prisåtagande, som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (nedan kallad Kokan), beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder på import från Indien.
(4)
Efter en ny absorptionsundersökning höjde rådet i februari 2004 genom förordning (EG) nr 236/2004 (5) den slutgiltiga antidumpningstull som är tillämplig på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina från 21 % till 33,7 %.
(5)
Genom kommissionens beslut 2004/255/EG (6) upphävdes i mars 2004 beslut 2002/611/EG efter Kokans frivilliga tillbakadragande av åtagandet.
(6)
Genom beslut 2006/37/EG (7) godtog kommissionen ett nytt åtagande som inkommit från Kokan beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på import från Indien. Rådets förordningar (EG) nr 1338/2002 och (EG) nr 1339/2002 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (8) i enlighet med detta.
(7)
Efter en översyn av åtgärderna vid giltighetstidens utgång införde rådet antidumpningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien genom förordning (EG) nr 1000/2008 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn införde rådet genom förordning (EG) nr 1010/2008 (10) slutgiltiga utjämningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och ändrade nivån på antidumpningstullarna på import från Indien av sulfanilsyra.
2. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång
(8)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att antidumpningsåtgärderna som tillämpas på importen från Kina och Indien snart kommer att löpa ut (11), mottog kommissionen den 1 juli 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. Begäran ingavs av CUF - Quimicos Industriais (nedan kallad sökanden eller CUF) som är den enda tillverkaren av sulfanilsyra i unionen och som därmed svarar för 100 % av unionens produktion.
(9)
Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(10)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 16 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning (12) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Parallell undersökning
(11)
Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 16 oktober 2013 (13) meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (14), inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.
5. Undersökning
5.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(12)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2012-30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut den 30 september 2013 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
5.2 Berörda parter
(13)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Kina och i Indien, importörerna och de användare som den visste var berörda samt företrädarna för de exporterande länderna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(14)
Den enda unionstillverkaren, som också var den enda berörda parten, bad om en utfrågning och beviljades den.
5.3 Stickprovsförfarande
(15)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien och Kina samt icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de berörda parterna att ge sig till känna till kommissionen inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(16)
Kommissionen mottog svar på stickprovsformuläret från två indiska exporterande tillverkare, men inte några svar från kinesiska exporterande tillverkare. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.
(17)
En icke-närstående importör besvarade stickprovsformuläret men importerade inte den berörda produkten från de berörda länderna och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.
(18)
Eftersom det endast finns en unionstillverkare, tillämpades inget stickprovsförfarande för unionstillverkarna.
5.4 Undersökning
(19)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de två exporterande tillverkarna i Indien, kända importörer och användare i unionen.
(20)
Endast den ena (Kokan) av de två indiska exporterande tillverkarna lämnade ett fullständigt svar. Denna indiska tillverkare stod för huvuddelen av den totala indiska exporten till unionen under översynsperioden.
(21)
Kontrollbesök genomfördes i följande företags lokaler:
a)
Unionstillverkare:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Exporterande tillverkare och tillverkare i det jämförbara landet:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indien
c)
Användare i unionen:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(22)
Den produkt som berörs är sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060). Det finns två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, det vill säga en teknisk och en ren sulfanilsyra. Ren sulfanilsyra saluförs dessutom ibland i form av ett salt från sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Begränsad användning inom läkemedelsindustrin noterades också. Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och därför betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen visade sig att utbytbarheten i praktiken är begränsad. I synnerhet användare som förlitar sig på ren sulfanilsyra kunde använda teknisk sulfanilsyra bara om de själva renade den ytterligare. De användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av prisskillnaden (20-25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart.
(23)
Sulfanilsyra är en ren råvara och dess grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper är identiska oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i de berörda länderna på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de som tillverkas och säljs av unionstillverkaren på unionsmarknaden har således visat sig ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden, och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(24)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de åtgärder som tillämpas på import från Kina och Indien upphörde att gälla.
1. Inledande anmärkningar
1.1 Kina
(25)
Efter det att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts kontaktade kommissionen 39 kända kinesiska exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Ingen av dessa tillverkare gav sig till känna och samarbetade.
(26)
Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna och de berörda exporterande tillverkarna om sin avsikt att använda lämpligaste tillgängliga uppgifter för sina slutsatser på grundval av artikel 18 i grundförordningen. Parterna lämnade inte in några synpunkter på detta.
(27)
Följaktligen måste slutsatserna om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning grundas på tillgängliga uppgifter, det vill säga uppgifter som lämnats av sökanden, särskilt de uppgifter som lämnas i begäran om översyn och uppgifter från Eurostat.
(28)
Endast en liten mängd av den berörda produkten importerades från Kina till unionen under översynsperioden.
1.2 Indien
(29)
Efter det att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts, kontaktade kommissionen 25 kända indiska exporterande tillverkare, varav endast en, nämligen Kokan, besvarade frågeformuläret och samarbetade i undersökningen. Företaget svarade för merparten av den indiska exporten till unionen under översynsperioden.
(30)
Under skadeundersökningsperioden var denna exporterande tillverkare verksam under ett prisåtagande som godtogs av kommissionen och som befanns ha respekterats.
2. Dumpning
2.1 Kina
2.1.1 Jämförbart land
(31)
Normalvärdet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(32)
I den ursprungliga undersökningen användes Indien som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande angavs Indien som jämförbart land och berörda parter inbjöds att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter mottogs, och det fanns inget som tydde på att Indien inte längre var ett lämpligt val. Unionsindustrin föreslog Förenta staterna som jämförbart land i sin begäran om översyn, men förslaget tillbakavisades på grund av de faktiska omständigheterna att det bara finns en enda tillverkare i Förenta staterna och att marknaden i Förenta staterna varit skyddad av antidumpnings- och utjämningstullar på import av sulfanilsyra från Kina och Indien i över 20 år. Därför valde man att använda Indien som jämförbart land även vid denna undersökning.
(33)
Uppgifterna användes därför från den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren.
2.1.2 Normalvärde
(34)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, nämligen Kokan. Inhemsk försäljning användes för att fastställa normalvärdet (se skälen 42-47).
2.1.3 Exportpris
(35)
På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna och därmed avsaknaden av specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset utifrån tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i detta syfte användes statistiska källor (Eurostat). Det antas att denna informationskälla ligger nära de faktiska priser som kinesiska exportörer tog ut av unionens kunder.
2.1.4 Jämförelse
(36)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik.
(37)
I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för olikheter i exportpriset, när det behövdes. För att uttrycka exportpriset på nivån fritt fabrik, och på grundval av de uppgifter som lämnats i begäran om översyn, justerade kommissionen cif-priset utifrån Eurostats uppgifter om kostnaderna för frakt, försäkringar, hantering och krediter. Dessa justeringar utgjorde mellan 5 % och 10 % av cif-priset.
2.1.5 Dumpning
(38)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen utifrån en jämförelse mellan det viktade genomsnittliga normalvärdet och det viktade genomsnittliga exportpriset.
(39)
På grund av det bristande samarbetet från kinesiska exportörer finns det inga tillgängliga uppgifter om mixen av importerade produkter. Trots att det saknas information om hur stora mängder ren respektive teknisk sulfanilsyra som importeras, och även om man antar att all import bestod av ren sulfanilsyra, som i genomsnitt är 20 % dyrare än teknisk sulfanilsyra, konstaterades att Eurostats importpriser låg på en nivå som, jämfört med normalvärdena i det jämförbara landet, inte tydde på att någon dumpning förekom.
(40)
Såsom nämns i skäl 28 var importvolymerna från Kina dessutom mycket små under översynsperioden. Det är allmänt vedertaget inom de berörda industrierna att små mängder, enstaka transporter av sulfanilsyra har betydligt högre enhetspriser än större mängder av vanliga order, vilket kan förklara de höga importpriser som Eurostat rapporterade om.
(41)
Även om de tillgängliga siffrorna visar på negativ dumpning kan en sådan slutsats få begränsad betydelse på grund av de små mängder som importeras och bristen på uppgifter om mixen av importerade produkter, vilket är viktigt eftersom prisskillnaden mellan ren och teknisk sulfanilsyra är stor.
2.2 Indien
2.2.1 Normalvärde
(42)
Den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av varje typ av den berörda produkten såldes i representativa mängder och skedde vid normal handel i den mening som avses i artikel 2.4 i grundförordningen.
(43)
För varje produkttyp fastställdes andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden.
(44)
All inhemsk försäljning skedde till ett nettopris motsvarande eller över den beräknade tillverkningskostnaden, och därmed utgjorde lönsam inhemsk försäljning mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för varje produkttyp. Följaktligen fastställdes för var och en av dessa produkttyper normalvärdet utifrån det faktiska inhemska priset och beräknades som ett viktat genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den produkttypen under översynsperioden.
(45)
Sökanden hävdade att trycket från kinesiska importvaror, som kom in på den indiska marknaden, hade en negativ inverkan på de indiska inhemska priserna och därmed på fastställandet av normalvärdet.
(46)
Lönsam inhemsk försäljning stod för mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för varje produkttyp, vilket anges i skäl 44, och normalvärdet måste därför grunda sig på det faktiska priset på hemmamarknaden. Oavsett om importen från Kina pressade ned priserna på den indiska hemmamarknaden eller inte, bestäms normalvärdet dock på ett sådant sätt att detta inte skulle påverka bedömningen. Om 80 % eller mindre av försäljningen av en viss produkttyp var lönsam, skulle fastställandet av normalvärdet endast grundas på den lönsamma försäljningen. Om all försäljning av en viss produkttyp var förlustbringande, skulle normalvärdet grundas på hela produktionskostnaden och en skälig vinstmarginal.
(47)
Kommissionen anser därför att sökandens påstående saknar relevans vad gäller beräkningen av normalvärdet.
2.2.2 Exportpris
(48)
Den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
(49)
Sökanden hävdade att det finns en motsägelse mellan prisutvecklingen för bensen och prisutvecklingen för den indiska exporten till unionen. Den ansåg att detta var desto mer anmärkningsvärt då det åtagande om minimipriser som godkänts av kommissionen var indexerat och grundades på prisutvecklingen för bensen. Sökanden påstod också att detta prisåtagande medförde att den största indiska exporterande tillverkarens exportpriser inte längre var representativa.
(50)
Kommissionen konstaterade att bensen som råvara vid framställning av anilin, som är den viktigaste råvaran i sulfanilsyra, inte kan stå för mer än mellan 50 % och 60 % av produktionskostnaden för den berörda produkten. Indexeringsklausulen för prisåtagandet begränsar dessutom den verkan prisutvecklingen för bensen får på minimipriset. Slutligen undersökte man vid ett kontrollbesök på plats om åtagandet om minimipriser efterlevdes och det kunde konstateras att exportpriserna genomgående låg betydligt högre än minimipriserna i åtagandet, och därmed begränsades dess konsekvenser.
(51)
Sökanden påstod vidare att indiska exporterande tillverkare med all sannolikhet lät flera små leveranser gå på export till unionen, vilket skulle ha medfört höga spotpriser, och därigenom ökade nivån på exportpriserna på ett konstgjort sätt.
(52)
Undersökningen visade inte att Kokan, den största indiska exporterande tillverkaren, skulle ha gjort någon sådan försäljning. Den övervägande delen (över 99 %) av försäljningen från de andra indiska exportörerna till unionen befanns också bestå av kvantiteter som inte kan anses vara spotförsäljning.
(53)
Utifrån ovanstående iakttagelser måste påståendena från sökanden om att de indiska exportpriserna till unionen inte är representativa tillbakavisas.
2.2.3 Jämförelse
(54)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(55)
På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader samt rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. Justeringarna uppgår till mellan 6 % och 10 % av cif-priset vid unionens gräns.
2.2.4 Dumpning
(56)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det viktade genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det viktade genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten.
(57)
Utifrån detta räknade man ut att dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren var negativ. Det förekom därför ingen dumpning under översynsperioden.
(58)
Sökanden hävdade att slutsatsen att dumpning inte förekom hos den största exporterande tillverkaren inte kan utvidgas till att omfatta andra indiska exporterande tillverkare, eftersom dess exportpriser grundas på ett åtagande om minimipriser vid import.
(59)
Den största indiska exporterande tillverkarens exportpriser låg dock på avsevärt högre nivåer än minimipriserna i åtagandet. Dessutom visade sig de andra indiska tillverkarnas exportpriser, som byggde på uppgifter från Eurostat, vara betydligt högre än den största exporterande tillverkarens. Slutligen visade undersökningen att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpriser till tredjeländer, som inte omfattas av ett åtagande eller antidumpningstullar, låg på en nivå som var jämförbar med dess exportpriser till unionen och var således inte dumpade. Kommissionen drar därför slutsatsen att de indiska exportpriserna fastställdes oberoende av prisåtagandet och enligt marknadsförhållandena.
(60)
Sökandens påstående att dumpning skulle ha förekommit hos de andra indiska exporterande tillverkarna måste därför tillbakavisas.
3. Sannolikhet för återkommande dumpning
3.1 Inledande anmärkningar
(61)
Amerikanska antidumpningsåtgärder på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och Kina och utjämningsåtgärderna med avseende på import från Indien har gällt sedan 1992. Under 2011 förlängde det amerikanska handelsministeriet gällande utjämningstullar på 43,7 % på import från Indien och gällande antidumpningsåtgärder som varierade från 19,1 % till 114,8 % och tillämpades på import från både Indien och Kina. Nivån på åtgärderna utestängde i själva verket den indiska och kinesiska importen från den amerikanska marknaden.
3.2 Kina
(62)
Den tillgängliga produktionskapaciteten i Kina beräknades på grundval av uppgifter som tillhandahållits av unionstillverkaren och den enda amerikanska tillverkaren Nation Ford Chemical Company (nedan kallad NFC) i den amerikanska översynen vid giltighetstidens utgång om antidumpningsåtgärderna rörande sulfanilsyra med ursprung i Kina (se USITC:s publikation nr 4270).
(63)
NFC angav att den befintliga kapaciteten i Kina skulle göra det möjligt att producera 65 500 ton sulfanilsyra varje år, vilket ligger i linje med den uppskattning som sökanden gjorde grundat på en studie som utarbetats av den kinesiska industrin och hävdade att den tillgängliga kapaciteten i Kina uppgår till mellan 65 500 och 82 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades till 20 %, vilket skulle ge mellan 13 100 ton och 16 400 ton. Detta är mer än dubbelt så mycket som unionsförbrukningen under översynsperioden.
(64)
Vidare påstod sökanden att de kinesiska exportörerna också lyckats komma in på den indiska marknaden och styrkte detta påstående med statistiska uppgifter som grundades på den indiska regeringens databas för indisk export och import. Enligt uppgifterna ökade den kinesiska importen av ren sulfanilsyra i Indien avsevärt under översynsperioden jämfört med tidigare perioder till priser som underskred de inhemska försäljningspriser som den samarbetsvilliga indiska tillverkaren tog ut för ren sulfanilsyra. Av uppgifterna framgår att importerad ren sulfanilsyra från Kina kom in på den indiska marknaden till dumpade priser, som låg mellan 82 500 och 92 500 indiska rupier (angivet som ett intervall av sekretesskäl), eftersom normalvärdet för ren sulfanilsyra, med hänsyn tagen till frakt- och försäkringskostnader, som grundas på den enda samarbetsvilliga indiska tillverkarens inhemska försäljning av ren sulfanilsyra i representativa mängder, konstaterades ligga mellan 92 500 och 112 500 indiska rupier (angivet som ett intervall av sekretesskäl). Den noterade dumpningen av importen till den indiska marknaden bidrog till hur man bedömde att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle agera om de nuvarande åtgärderna tilläts upphöra att gälla.
(65)
Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och uppgifterna om deras prissättning på en tredje marknad, som inte skyddas av handelspolitiska skyddsåtgärder, är det sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
3.3 Indien
(66)
Den totala tillgängliga kapaciteten i Indien uppskattades också på grundval av uppgifter från både NFC och den enda unionstillverkaren.
(67)
Sökanden uppskattade att Indiens totala kapacitet låg på omkring 13 500 ton varav 2 700 ton kan anses vara outnyttjad. Dessa siffror ligger helt i linje med de uppgifter som den enda amerikanska tillverkaren NFC lämnade i den amerikanska undersökningen.
(68)
Sökanden påstod att en outnyttjad kapacitet på 2 700 ton utgör ett hot mot dennes försäljning, eftersom den står för en betydande del av förbrukningen i unionen och att denna outnyttjade kapacitet sannolikt kommer att öka till följd av en ökad närvaro av kinesiska produkter på den indiska marknaden och incitamentet att exportera därför kommer att fortsätta att öka.
(69)
Kommissionen noterade i detta avseende att den största indiska exporterande tillverkaren avstått från sin status som exportorienterat företag under 2013, eftersom man planerade att öka sin försäljning på hemmamarknaden. Försäljningen hade begränsats avsevärt av villkoren i systemet med exportorienterade företag. Företaget bekräftade att det trots den tilltagande kinesiska importen inte upplevde någon större press från kinesiska konkurrenter när det gällde teknisk sulfanilsyra (vilket är den produkt Kokan framför allt är intresserad av) och att den indiska marknaden enligt företagets bedömning hade goda utvecklingsmöjligheter. Därmed finns det ingen anledning att förutsätta att indiska tillverkares outnyttjade kapacitet kommer att flyttas till unionsmarknaden på grund av påstådd kinesisk press på den indiska marknaden.
(70)
Trots den uppskattade indiska outnyttjade kapaciteten, verkar det inte vara sannolikt att dumpning ska återkomma, eftersom inte någon export vare sig till unionen eller till tredjeländer var dumpad.
(71)
Undersökningen visade inte att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren tillämpade en annan prissättning vid försäljning till tredjeländer jämfört med exporten till unionen. Vid export av stora mängder till tredjeländer låg priserna på en nivå som är jämförbar med unionsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder.
(72)
I sin inlaga efter meddelandet av uppgifter lämnade sökanden in nya statistiska uppgifter och hävdade utifrån dessa att indisk export till Turkiet dumpades.
(73)
Kommissionen fann och undersökte en liknande mängd indisk export till Turkiet och kunde koppla den till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Därför kunde kommissionen grunda sina beräkningar på mer exakta och detaljerade uppgifter om både produktmix och prisnivåer. Kommissionen bekräftar att den volym som exporterades inte var dumpad.
3.4 Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning
(74)
De slutsatser som drogs om Kina grundades på tillgängliga uppgifter, eftersom det inte förekom något samarbete och följaktligen inte fanns några företagsspecifika uppgifter om den kinesiska outnyttjade kapaciteten eller prissättningen i tredjeländer.
(75)
Med tanke på att tillgängliga uppgifter tyder på en stor kinesisk outnyttjad kapacitet och dumpning på marknaderna i tredjeländer, och på att prisnivåerna på unionsmarknaden är höga, bedöms det vara sannolikt att dumpningen återkommer.
(76)
Det konstaterades dock att det inte var sannolikt att dumpning skulle återkomma när det gäller Indien, vilket grundas på att det inte förekommit någon dumpning under översynsperioden, att den outnyttjade kapaciteten är avsevärt mindre än Kinas och att exportpriserna till unionen och resten av världen är höga.
D. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA
1. Unionstillverkningen och definitionen av unionsindustrin
(77)
Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av en enda unionstillverkare som därmed står för 100 % av unionsproduktionen och utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
2. Unionsförbrukningen
(78)
Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av följande:
-
Försäljningsvolymen för unionsindustrins likadana produkt på unionsmarknaden.
-
Importvolymen av sulfanilsyra (på Taricnivå) till unionsmarknaden, vilken rapporterats av Eurostat.
(79)
Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare, och det endast finns en amerikansk exporterande tillverkare, måste uppgifterna i tabellerna nedan presenteras i indexerad form för att skydda affärshemligheter.
Tabell 1
Förbrukning på unionsmarknaden
Volym (index)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Unionsförbrukning (2010 = 100)
100
106
106
114
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(80)
Det framgick av undersökningen att marknaden för sulfanilsyra gradvis ökade under skadeundersökningsperioden och hade ökat med 14 % i slutet av översynsperioden.
3. Import från de berörda länderna
a) Importvolym och marknadsandelar
Tabell 2
Import från de berörda länderna
Importvolym (index)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Kina
100
77
14
1
Indien
100
422
187
52
De berörda länderna totalt
100
110
30
6
Källa: Eurostat.
Tabell 2a
Import från de berörda länderna
Importvolym (intervall) (15)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Kina
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
De berörda länderna totalt
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Källa: Eurostat.
Tabell 3
De berörda ländernas marknadsandel
Marknadsandel (index)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Marknadsandel för importen från Kina
100
73
13
1
Marknadsandel för importen från Indien
100
397
177
46
De berörda länderna totalt
100
103
28
5
(81)
Om man betraktar länderna var för sig, minskade importvolymen från Kina med 99 % mellan 2010 och översynsperioden och marknadsandelen minskade också med 99 % under samma period.
(82)
Volymen av import med ursprung i Indien minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 54 % under samma period.
(83)
Den sammanlagda importvolymen av sulfanilsyra från de berörda länderna har minskat med 94 % under skadeundersökningsperioden och har minskat till en mycket låg nivå under översynsperioden. På liknande sätt har marknadsandelen för importen av sulfanilsyra från de berörda länderna minskat med 95 % under skadeundersökningsperioden och har nått en mycket låg nivå under översynsperioden.
b) Priser på importerade produkter
Tabell 4
Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från de berörda länderna
2010
2011
2012
Översynsperioden
Priser på importen från Kina (index) (2010 = 100)
100
92
104
164
Priser på importen från Indien (index) (2010 = 100)
100
79
84
92
Genomsnittliga importpriser för de berörda länderna (index) (2010 = 100)
100
93
104
126
Källa: Eurostat.
Tabell 4a
Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från de berörda länderna
Priser (intervall) (16)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Priser på importvaror från Kina
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Priser på importvaror från Indien
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Genomsnittliga importpriser för de berörda länderna
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Källa: Eurostat.
(84)
Det genomsnittliga priset på importen av sulfanilsyra från Kina minskade med 8 % under 2011 för att därefter öka kraftigt med 64 % under översynsperioden.
(85)
Även de genomsnittliga priserna på den berörda produkten från Indien minskade 2011 med 21 % och ökade därefter gradvis men låg fortfarande under 2010 års prisnivå med 8 %.
c) Nivån för prisunderskridande och målprisunderskridande
(86)
Eftersom de mängder som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna var små och information om mixen av importerade produkter saknades, kunde man inte göra några meningsfulla beräkningar av pris- och målprisunderskridandet. Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande under översynsperioden konstaterades grundat på det antagande som gjorts i skäl 39 om de kinesiska importpriserna enligt Eurostat.
(87)
På grundval av importstatistik från unionsindustrin i skäl 64 befanns de kinesiska priserna på ren sulfanilsyra på den indiska marknaden, med justeringar gjorda för unionens importtullar på 6,5 % på den berörda produkten och kostnaderna efter import på 2 % (tullklareringskostnader), vara prisunderskridande och målprisunderskridande med mellan 5 % och 15 % jämfört med unionsindustrins försäljningspris.
(88)
När det gäller Indien konstaterades inget prisunderskridande eller målprisunderskridande. Eftersom affärshemligheter måste skyddas och beräkningen bygger på försäljningsuppgifter från den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, kan de exakta siffrorna inte redovisas. Prisunderskridandet och målprisunderskridandet konstaterades vara mellan - 20 % och - 40 %.
(89)
Efter meddelandet och unionstillverkarens inlägg beräknade kommissionen prisunderskridande och målprisunderskridande för den återstående delen av den indiska importen enligt uppgifter från Eurostat. Enligt dessa konstaterades inget prisunderskridande eller målprisunderskridande avseende denna import. Därmed bekräftas slutsatsen i skäl 88. Dessutom gjordes en jämförelse mellan priserna på den berörda produkten som tillverkades och såldes av unionsindustrin och priserna på den berörda produkten som de indiska exportörerna sålde till övriga världen. Denna jämförelse visade inte på vare sig något prisunderskridande eller målprisunderskridande.
(90)
Dessutom tillhandahöll unionstillverkaren nya beräkningar som visade att skillnaden mellan den genomsnittliga prisnivån för den indiska importen och unionstillverkarens försäljning var mycket liten under 2012. Dessa beräkningar kunde dock inte godtas av kommissionen, eftersom de inte tog hänsyn till att den indiska importen framför allt bestod av teknisk sulfanilsyra medan unionstillverkaren uteslutande sålde ren sulfanilsyra, vilken är ungefär 20 % dyrare.
4. Import från övriga tredjeländer
(91)
Med undantag av tre försumbara transaktioner (2010 och 2011 från Schweiz samt en 2012 från Malaysia), kom all sulfanilsyraimport från övriga tredjeländer från Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.
Tabell 5
Import av sulfanilsyra från övriga tredjeländer (Förenta staterna)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Förenta staterna (index)
100
267
253
299
Marknadsandel för amerikansk import (index)
100
180
171
188
Genomsnittspriser för amerikansk import (index)
100
95
101
102
Källa: Eurostat.
(92)
Både volymen och marknadsandelen för den amerikanska importen av sulfanilsyra ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 199 % respektive 88 %. Medan unionsindustrins marknadsandel förblev relativt stabil under samma period, tog importen från Förenta staterna över marknadsandelarna från de kinesiska och indiska exportörerna.
(93)
Prisnivåerna för den amerikanska importen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på samma nivåer som för unionstillverkaren. Under översynsperioden konstaterades inget prisunderskridande för importen från Förenta staterna.
5. Unionsindustrins situation
(94)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av sannolikheten att skadan skulle fortsätta eller återkomma en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(95)
För att skydda affärshemligheter måste uppgifterna om den enda unionstillverkaren presenteras i indexerad form.
5.1 Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 6
Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktion (ton) (index)
100
87
99
107
Kapacitet (ton) (index)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande (index)
100
87
99
107
Källa: Svar på frågeformulär.
(96)
Unionsindustrins tillverkning var 7 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden och därmed förändrades kapacitetsutnyttjandet på samma sätt som produktionen; det ökade med 7 % under översynsperioden.
(97)
Det bör noteras att unionsindustrin behöll en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011, och lyckades uppnå en optimal nivå under översynsperioden.
(98)
Efter meddelandet hävdade unionsindustrin att den under skadeundersökningsperioden endast uppnådde optimalt kapacitetsutnyttjande under översynsperioden, vilket visar att dess återhämtning fortfarande är mycket ny och bräcklig.
(99)
Denna kommentar i kommissionens bedömning ändrar inte slutsatserna i skäl 97, vilket inte på något sätt motsäger unionsindustrins synpunkter.
5.2 Utgående lager
Tabell 7
Utgående lagervolym
2010
2011
2012
Översynsperioden
Utgående lager (ton) (index)
100
576
328
171
Källa: Svar på frågeformulär.
(100)
Unionsindustrins lagernivåer vid årsslutet uppvisade en kraftig ökning under 2011 följt av en nedåtgående trend, men fortfarande låg nivån 71 % över 2010 års nivå under översynsperioden. Den utgående lagernivån utgör dock mindre än en månads produktion grundat på produktionsvolymen under översynsperioden.
5.3 Försäljningsvolymer och marknadsandel
Tabell 8
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Försäljningsvolym (ton) (index)
100
70
97
104
Marknadsandel (%) (index)
100
66
92
92
Källa: Svar på frågeformulär.
(101)
Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 4 % i förhållande till nivåerna i början av skadeundersökningsperioden. Det var en mycket kraftig nedgång under 2011, men därefter har försäljningsvolymerna stadigt ökat.
(102)
När det gäller marknadsandel kan unionsindustrins resultat betraktas som stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011 då unionsindustrins marknadsandel minskade i likhet med försäljningsvolymen. Under de följande åren ökade både försäljningen och marknadsandelen. Även om unionstillverkarens marknadsandel låg kvar på en nivå något under 2010 års nivå under översynsperioden, bör det noteras att unionsindustrin fortfarande lyckades ta del av ökningen i unionsförbrukningen och hade en betydelsefull marknadsandel på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden.
(103)
I sina kommentarer efter meddelandet uppgav unionsindustrin att dess marknadsandel är mycket instabil på grund av att sulfanilsyra är en prisstyrd råvara, och gav som exempel 2011 när unionsindustrins marknadsandel sjönk kraftigt.
(104)
I detta avseende måste det betonas att den förlorade marknadsandelen under 2011 sammanföll med en prisökning från unionstillverkarens sida, vilket gick emot marknadstrenden vid den tidpunkten. Undersökningen visade att priserna på importen från alla länder minskade med 5-20 % under 2011. Det är också värt att notera att enligt tillgängliga statistiska uppgifter var det främst den amerikanska importören som tog över den marknadsandel som unionsindustrin förlorade.
5.4 Priser och faktorer som påverkar priserna
Tabell 9
Försäljningspriser
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) (index)
100
109
108
112
Källa: Svar på frågeformulär.
(105)
Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på de fortsatt ökade kostnaderna för den viktigaste råvaran (anilin).
5.5 Sysselsättning och produktivitet
Tabell 10
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Sysselsättning (index)
100
100
117
117
Arbetskraftens produktivitet (index)
100
88
85
91
Genomsnittlig arbetskostnad (index)
100
105
102
116
Källa: Svar på frågeformulär.
(106)
Sysselsättningen i heltidsekvivalenter ökade med 17 % under översynsperioden. De genomsnittliga arbetskostnaderna visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en ökning med 16 % under översynsperioden i förhållande till 2010. Eftersom tillverkningen ökade med endast 7 %, vilket framgår av skäl 96, minskade arbetskraftens produktivitet med 9 % under skadeundersökningsperioden.
5.6 Lönsamhet
Tabell 11
Lönsamhet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Lönsamhet (index)
100
96
20
65
Källa: Svar på frågeformulär.
(107)
Unionsindustrins lönsamhet för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden och var något lägre än den nivå som unionsindustrin hävdade var optimal, men det är viktigt att notera att den fortfarande förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden.
(108)
Minskningen i lönsamhet beror huvudsakligen på att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med nästan 20 % mellan 2010 och översynsperioden, vilket inte helt kunde uppvägas av ökningen på 12 % av försäljningspriserna som anges i skäl 105.
5.7 Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde
Tabell 12
Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde
2010
2011
2012
Översynsperioden
Årliga investeringar (index)
-
100
133
57
Avkastning på investeringar (index)
100
86
30
103
Kassaflöde (index)
100
116
68
82
(109)
Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunde investera under 2010. Därefter minskade investeringarna för sulfanilsyrabranschen med 43 % från 2011 fram till slutet av översynsperioden och storleken på dem i absoluta tal kan anses vara liten och rör framför allt underhållsåtgärder. Dessa resultat stämmer överens med avkastningen på investeringar och den låga lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden.
(110)
Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2011 och 2012. Under översynsperioden förbättrades avkastningen på investeringar och nådde samma nivå som 2010 på grund av den ökade lönsamheten mellan 2012 och översynsperioden (se tabell 11).
(111)
Kassaflödet uppvisade en varierande trend men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden minskade kassaflödet med 18 % jämfört med 2010 års nivå. Unionsindustrin rapporterade inte om några svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.
5.8 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(112)
Såsom konstateras i skälen 41 och 57-60 påträffades ingen dumpning från de berörda länderna under översynsperioden.
(113)
Med tanke på avsaknaden av dumpad import från Kina och Indien samt ökningen av försäljningsvolymer, priser och kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, kan det konstateras att åtgärderna lyckades och att unionsindustrin har återhämtat sig från följderna av tidigare dumpning under skadeundersökningsperioden. En viss nedgång för skadeindikatorer, såsom lönsamhet och marknadsandel, konstaterades under översynsperioden, men detta kan inte tillskrivas importen från de berörda länderna eftersom den var mycket liten under denna period. De skadeindikatorer som utvecklades negativt uppvisar dock fortfarande en hållbar situation för unionsindustrin.
5.9 Unionsindustrins exportverksamhet
(114)
Unionsindustrin exporterade endast försumbara volymer under 2012 och översynsperioden, och därför dras slutsatsen att exporten inte hade någon inverkan på unionsindustrins situation.
6. Slutsats om unionsindustrins situation
(115)
Även om de genomsnittliga prisnivåerna som fastställts för den berörda produkten från Kina och Indien under översynsperioden och en jämförelse med tidigare år har begränsad tillförlitlighet på grund av den låga importvolymen, visade ändå översynen att den berörda produkten från Kina och Indien kommit in i unionen till icke-dumpade priser.
(116)
Unionsindustrins marknadsandel höll sig förhållandevis stabil och de volymer som de berörda länderna förlorade ersattes av import från Förenta staterna till ett pris som motsvarade unionsindustrins. Unionsindustrin lyckades öka försäljningsvolymen och det genomsnittliga försäljningspriset samt uppnå nästan optimalt kapacitetsutnyttjande.
(117)
Den måttliga minskningen i marknadsandel och lönsamhet för unionsindustrin kan inte tillskrivas importen från Kina och Indien, vilket framgår av skäl 113.
(118)
Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden.
(119)
Även om unionsindustrin gjort vissa iakttagelser om skadeanalysen, vilka har tagits upp ovan i skälen 89-90, 98-99 och 103-104, höll den med om den övergripande slutsatsen att det inte skett någon väsentlig skada, särskilt under översynsperioden.
7. Sannolikhet för återkommande skada
(120)
Vid bedömningen av sannolikheten att skadan ska återkomma är det viktigt att påpeka att under optimalt kapacitetsutnyttjande - som har uppnåtts under översynsperioden - kunde unionsindustrin inte tillgodose hela unionsförbrukningen och därmed måste en betydande del av den täckas med import.
(121)
Dessutom tillverkar unionsindustrin endast ren sulfanilsyra, vilket innebär att användare som föredrar teknisk sulfanilsyra för sin produktion måste importera.
(122)
Unionsindustrin hade vidare en tämligen stabil marknadsandel med försäljning till ett antal fasta kunder. Av översynen framkom att när det gäller vissa användare måste leverantörerna av sulfanilsyra genomgå stränga och kostsamma certifierings- och kontrollprocesser, vilket gör att det blir svårare att byta leverantör.
(123)
Det är i detta sammanhang som sannolikheten för återkommande skada, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, analyseras i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
7.1 Kina
(124)
Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen, måste undersökningsresultaten rörande Kina grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.
(125)
Som redan har konstaterats i skälen 63 och 75, har kinesiska tillverkare en betydande outnyttjad kapacitet när det gäller tillverkning av sulfanilsyra, och det är sannolikt att dumpningen återkommer.
(126)
Enligt skälen 64 och 87 tydde tillgängliga uppgifter dessutom på att Kina nyligen hade sålt större mängder än tidigare av sulfanilsyra i Indien till priser som underskred unionsindustrins priser.
(127)
Den statistik som bygger på kinesisk import in på den indiska marknaden, och förklaras i skäl 64, tyder på att Kina är intresserad av att sälja främst ren sulfanilsyra vilken, om den riktades in på unionsmarknaden, skulle konkurrera direkt med unionstillverkarens försäljning.
(128)
Alla dessa faktorer tillsammans pekar på att Kina snabbt skulle kunna exportera betydande mängder av sulfanilsyra till dumpade priser till unionsmarknaden utan att ens behöva dirigera om sin försäljning från andra marknader om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Unionsmarknaden är attraktiv när det gäller priser och skulle kunna göra det möjligt för de kinesiska exportörerna att få stordriftsfördelar genom att öka sin produktion. Om detta inträffade, skulle unionsindustrin ställas inför en omedelbar nedgång av sin försäljning och sina försäljningspriser, vilket i sin tur skulle påverka kapacitetsutnyttjande och lönsamhet. Om dessa skadeindikatorer försämrades, skulle unionsindustrins återhämtning vända snabbt, och väsentlig skada skulle uppkomma.
7.2 Indien
(129)
När det gäller Indien är det inte sannolikt att dumpning återkommer om åtgärden skulle tillåtas upphöra att gälla, vilket anges i skäl 76. Mot bakgrund av detta resultat är analysen av återkommande skada inte nödvändig.
8. Slutsats om återkommande skada
(130)
Mot bakgrund av resultaten av undersökningen och i enlighet med skälen ovan, skulle en brist på åtgärder med all sannolikhet resultera i en betydande ökning av exporten från Kina till låga priser, vilket skulle påverka det finansiella och ekonomiska resultatet negativt för unionsindustrin och leda till att väsentlig skada skulle återkomma.
(131)
Sannolikheten för återkommande skada när det gäller Indien analyserades inte, eftersom det konstaterades att dumpning från Indiens sida inte skulle återkomma.
E. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(132)
När det gäller de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sulfanilsyra från Indien drogs slutsatsen att det inte var sannolikt att dumpning skulle återkomma. Därför är det inte nödvändigt att göra något fastställande om unionens intresse.
(133)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av åtgärderna i Kinas fall skulle strida mot unionens intresse som helhet betraktat. Unionens intresse fastställdes utifrån en bedömning av de olika parternas intressen, det vill säga unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter.
2. Unionsindustrins intresse
(134)
Enligt skäl 113 har åtgärderna varit framgångsrika och gjort det möjligt för unionsindustrin att befästa sin ställning. I skäl 130 drogs samtidigt också slutsatsen att unionsindustrins situation sannolikt skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna mot Kina tilläts upphöra att gälla. Därför kan slutsatsen dras att en fortsättning av åtgärderna mot Kina skulle gynna unionsindustrin.
3. Användarnas intresse
(135)
Alla kända användare informerades om inledandet av översynen. Kommissionen mottog fyra fullständiga svar på frågeformuläret och tre ofullständiga svar och synpunkter från användarna av sulfanilsyra. Utifrån dessa uppgifter fastställdes det att inverkan av kostnaden för den berörda produkten på tillverkningskostnaden för produkter i senare led varierar kraftigt mellan användarna beroende på typ av produkt i senare led.
(136)
Ett antal användare (tillverkare av läkemedel och färgämnen för särskilda ändamål) medgav att sulfanilsyra endast har en marginell betydelse för tillverkningskostnaderna, och det anses därför att åtgärderna i princip inte påverkar deras tillverkningskostnader och tillverkningspriser.
(137)
För andra användare (tillverkare av tillsatsmedel för cement och optiska vitmedel) däremot stod sulfanilsyra för mellan 4 % och 12 % av kostnaderna för tillverkningen av deras produkter i ett senare led. Dessa användare rapporterade också om förluster under översynsperioden och hävdade att de nu gällande tullarna delvis är orsaken till deras svåra situation.
(138)
När det gäller detta påstående bör det noteras att importen från Kina nästan var obefintlig under översynsperioden, och därmed skulle tullar mot Kina, som skulle garantera en skälig prisnivå på unionsmarknaden, inte leda till extra kostnader för användarna under skadeundersökningsperioden och kunde därför inte vara en förklaring till de svårigheter som dessa användare stött på. Prisökningen för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden berodde på ökade tillverkningskostnader till följd av prisökningen för den viktigaste råvaran, vilket anges i skälen 105 och 108. Om de nu gällande tullarna mot import av sulfanilsyra från Indien avskaffas, vilket föreslås genom denna förordning, bör detta omgående underlätta tillträdet för ytterligare en sulfanilsyraleverantör på unionsmarknaden till konkurrenskraftiga priser och detta borde därmed ligga i användarnas intresse. Följaktligen anses det att om man behåller åtgärderna rörande Kina kommer det inte att orsaka onödiga svårigheter för användare i framtiden.
4. Importörernas intresse
(139)
Alla kända importörer informerades om inledandet av översynen. En importör av den berörda produkten lämnade ett ofullständigt svar på frågeformuläret där denne påstod att sulfanilsyra inte har någon större betydelse för verksamheten. Ingen annan importör besvarade frågeformuläret eller lämnade några skriftliga inlagor eller synpunkter. Eftersom ytterligare samarbete från importörerna saknades, drogs slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att behålla de åtgärder som införts på import från Kina.
5. Slutsats
(140)
Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla antidumpningsåtgärderna mot Kina.
F. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDERNA MOT KINA BEHÅLLS OCH ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDERNA MOT INDIEN AVSLUTAS
(141)
Samtliga parter har underrättats om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som ligger till grund för rekommendationen att behålla de nuvarande antidumpningstullarna på import av sulfanilsyra från Kina och upphäva dem på import från Indien. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(142)
Det framgår av ovanstående att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Kina behållas, och de antidumpningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Indien bör upphävas. Kommissionens beslut att godtaga det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan bör också upphävas.
(143)
Med tanke på att unionsindustrin börjat återhämta sig nyligen kommer kommissionen, om unionstillverkaren begär detta, att övervaka importen av den berörda produkten. Övervakningen kommer att begränsas till en period av två år efter det att denna förordning har offentliggjorts.
(144)
Det bibehållande av åtgärderna mot Kina och det upphävande av åtgärderna mot Indien som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060).
2. Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt vid unionens gräns för den produkt som avses i punkt 1, före tull:
Land
Slutgiltig tull (%)
Folkrepubliken Kina
33,7
3. Den slutgiltiga antidumpningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien, vilken för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060), ska upphöra att gälla och förfarandet rörande denna import avslutas.
4. Kommissionens beslut 2006/37/EG om godtagande av det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ska upphöra att gälla.
5. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.