NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 377/2014
av den 3 april 2014
om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 189.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) var ett jordobservationsinitiativ som leddes av unionen och genomfördes i partnerskap med medlemsstaterna och Europeiska rymdorganisationen (ESA). GMES kan sägas ha uppstått i maj 1998, när de organ som verkade för utveckling av den europeiska rymdverksamheten utfärdade en gemensam förklaring, Bavenomanifestet. I manifestet efterlystes ett långsiktigt åtagande att utveckla rymdbaserade miljöövervakningstjänster, som byggde på och vidareutvecklade europeisk kompetens och teknik. Unionen gjorde 2005 det strategiska valet att tillsammans med ESA utveckla en oberoende europeisk jordobservationskapacitet för att tillhandahålla miljö- och säkerhetstjänster.
(2)
Med utgångspunkt i det initiativet inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 (3) det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES), och dessutom fastställdes regler för dess inledande driftsfas.
(3)
Det program som inrättats genom förordning (EU) nr 911/2010 bör fortsätta under den fleråriga budgetramen 2014-2020, inrättad genom rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (4), men förkortningen ”GMES” bör ersättas med namnet ”Copernicus” för att underlätta kommunikation med allmänheten. Kommissionen har registrerat varumärket så att det kan användas av unionens institutioner och licensieras till andra berörda användare, särskilt de som tillhandahåller centrala tjänster.
(4)
Copernicusprogrammet (nedan kallat Copernicus) bygger på partnerskap mellan unionen, Esa och medlemsstaterna. Det bör därför bygga på kapacitet som redan finns i Europa och på nationell nivå och kompletteras med nya, gemensamt utvecklade tillgångar. För att genomföra detta tillvägagångssätt bör kommissionen sträva efter dialog med ESA och de medlemsstater som äger relevanta rymd- och fältdata-tillgångar.
(5)
För att nå sina mål bör Copernicus sörja för en oberoende kapacitet för unionen i fråga om rymdbaserade observationer och tillhandahålla operativa tjänster inom miljö, civilskydd och civil säkerhet samt till fullo respektera nationella mandat avseende officiella varningar. Det bör också utnyttja tillgängliga bidragande satellituppdrag och fältdata som främst tillhandahålls av medlemsstaterna. Copernicus bör i största möjliga utsträckning utnyttja medlemsstaternas kapacitet för rymdbaserade observationer och tjänster. Copernicus bör även utnyttja kapaciteten hos kommersiella initiativ i Europa och därmed även bidra till utvecklingen av en livskraftig kommersiell rymdsektor i Europa. Dessutom bör system som kan optimera dataöverföring främjas för att ytterligare öka kapaciteten som svar på användarnas ökade efterfrågan på data i nära realtid.
(6)
För att främja och underlätta både lokala myndigheters och små och medelstora företags användning av jordobservationsteknik bör man främja särskilda nätverk för spridning av Copernicusdata, inbegripet nationella och regionala organ.
(7)
Målet för Copernicus bör vara att tillhandahålla korrekt, tillförlitlig information på området för miljö och säkerhet, anpassad till användarnas behov, till stöd för annan unionspolitik, särskilt avseende den inre marknaden, transport, miljö, energi, civilskydd och civil säkerhet, samarbete med tredjeländer samt humanitärt bistånd.
(8)
Copernicus bör betraktas som ett europeiskt bidrag till uppbyggnaden av det globala systemet av jordobservationssystem (Geoss), som utvecklas inom gruppen för jordobservation (GEO).
(9)
Copernicus bör genomföras på ett sätt som står i överensstämmelse med unionens övriga relevanta instrument och åtgärder, särskilt när det gäller åtgärder på området för miljö- och klimatförändringar, samt instrument på området för säkerhet, skydd av personuppgifter, konkurrenskraft och innovation, sammanhållning, forskning, transport, konkurrens och internationellt samarbete och de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Galileo och Egnos). Copernicusdata bör vara förenliga med både medlemsstaternas rymdreferensdata och de genomförandeåtgärder och tekniska riktlinjer avseende infrastruktur för rumslig information i unionen som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (5). Copernicus bör också komplettera det gemensamma miljöinformationssystemet (Seis) som avses i kommissionens meddelande av den 1 februari 2008 med titeln: Mot ett gemensamt miljöinformationssystem (Seis) och unionens verksamhet för katastrofhantering. Copernicus bör genomföras i enlighet med målen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG (6) om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, särskilt vad gäller öppenhet, för att skapa möjligheter att främja utvecklingen av tjänster och bidra till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Det bör vara fri och öppen tillgång till Copernicusdata och Copernicusinformation för att stödja den digitala agendan för Europa, som avses i kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 med titeln: En digital agenda för Europa.
(10)
Copernicus är ett program som ska genomföras inom Europa 2020 - strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin). Det bör betjäna ett brett spektrum av unionsinsatser och bidra till målen för Europa 2020-strategin, särskilt genom att utveckla en verkningsfull rymdpolitik som tillhandahåller de verktyg som krävs för att hantera centrala globala utmaningar och nå målen i fråga om klimatförändringar och hållbar energiförsörjning. Copernicus bör även stödja genomförandet av den europeiska rymdpolitiken och stödja tillväxten av europeiska marknader för rymdbaserade data och tjänster.
(11)
Copernicus bör även gynnas av resultaten från Horisont 2020, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (7), särskilt dess verksamhet inom forskning och innovation i fråga om framtidens jordobservationsteknik och tillämpningar som bygger på fjärranalys, luftbaserad och markbaserad teknik och data som krävs för att möta centrala samhällsutmaningar. Kommissionen bör sörja för lämplig samverkan, öppenhet och tydlighet vad gäller Copernicus olika aspekter.
(12)
Copernicus rymdkomponent bör utvecklas med utgångspunkt i en analys av alternativ för tillgodoseende av användarnas föränderliga behov, vilket inbegriper upphandling från nationella/offentliga uppdrag och kommersiella leverantörer i Europa, specifikationer för nya särskilda satellituppdrag, internationella avtal som säkerställer tillgång till icke-europeiska satellituppdrag samt den europeiska jordobservationsmarknaden.
(13)
För tydlighetens skull och för att underlätta kostnadskontroll bör det högsta belopp som ska anslås av unionen till genomförandet av verksamhet inom ramen för Copernicus delas upp i olika kategorier. För att främja flexibiliteten och säkerställa att Copernicus fungerar väl bör dock kommissionen kunna omfördela medel från en kategori till en annan.
(14)
För att möjliggöra tillhandahållandet av operativa tjänster måste Copernicus rymdkomponent fungera på ett bra, ständigt tillgängligt och säkert sätt. Den tilltagande risken för kollisioner med andra satelliter och rymdskrot är ett allvarligt hot mot Copernicus rymdkomponent. Därför bör Copernicusverksamheten omfatta skydd av Copernicus rymdkomponent och driften av den, även i samband med uppskjutning av satelliter. Därför skulle ett proportionellt bidrag till de kostnader för tjänster som kan tillhandahålla detta skydd kunna utgöra verksamhet som kan få anslag från Copernicus budget, i den mån detta är möjligt med en strikt kostnadskontroll och med full hänsyn till det högsta belopp på 26, 5 miljoner EUR i löpande priser som fastställs i denna förordning. Ett sådant bidrag bör endast användas för tillhandahållande av Copernicusdata och Copernicustjänster och inte för inköp av infrastruktur.
(15)
För att förbättra genomförandet av Copernicus och dess långsiktiga planering bör kommissionen anta ett årligt arbetsprogram, inklusive en genomförandeplan för de åtgärder som krävs för att uppfylla målen för Copernicus. Genomförandeplanen bör vara framsynt och beskriva de åtgärder som behövs för att genomföra Copernicus, med beaktande av nya behov hos användarna och den tekniska utvecklingen.
(16)
Genomförandet av Copernicus tjänstekomponent bör baseras på tekniska specifikationer med tanke på dess komplexitet och de resurser som tilldelas Copernicus. Detta skulle även underlätta det allmänna nyttiggörandet av tjänster eftersom användarna skulle kunna förutse tillgången och utvecklingen av tjänster samt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Därför bör kommissionen anta och vid behov uppdatera de tekniska specifikationerna för alla Copernicustjänster som behandlar aspekter som tillämpningsområde, uppbyggnad, tekniska tjänsteportföljer, vägledande fördelning och planering av kostnader, resultatnivåer, behov av utrymme och tillgång till fältdata, utveckling, standarder, lagring och spridning av data.
(17)
Genomförandet av Copernicus rymdkomponent bör baseras på tekniska specifikationer med tanke på komplexiteten och de resurser som tilldelas Copernicus. Därför bör kommissionen anta och vid behov fastställa och uppdatera tekniska specifikationer med uppgifter om de verksamheter som ska stödjas enligt Copernicus rymdkomponent och deras vägledande kostnadsuppdelning och planering. Eftersom Copernicus bör bygga på investeringar som görs av unionen, ESA och medlemsstaterna inom ramen för det europeiska jordobservationsprogrammet, bör man i verksamheten inom ramen för Copernicus rymdkomponent där så är lämpligt beakta inslag av ESA:s långtidsscenario, som är ett dokument som utarbetats och uppdaterats av ESA och som inrättar en övergripande ram för Copernicus rymdkomponent.
(18)
Copernicus bör vara ett användarstyrt program, vilket innebär att användarna fortlöpande och aktivt bör delta framför allt i fastställandet och valideringen av krav på tjänsterna.
(19)
Copernicus internationella inslag har särskilt stor betydelse för utbyte av data och information samt för tillgång till observationsinfrastruktur. Ett sådant utbyte är mer kostnadseffektivt än system för datainköp, och stärker Copernicus globala karaktär.
(20)
I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i ramavtalen med kandidatländerna och möjliga kandidater finns bestämmelser om dessa länders deltagande i unionens program. Andra tredjeländer och internationella organisationer bör ges möjlighet att delta genom slutande av avtal.
(21)
Medlemsstater, tredjeländer och internationella organisationer bör kunna bidra till programmen på grundval av lämpliga avtal.
(22)
Kommissionen bör ha det övergripande ansvaret för Copernicus. Den bör fastställa Copernicus prioriteringar och stå för den allmänna samordningen och förvaltningen av Copernicus. Detta bör även inbegripa särskilda insatser för att öka den allmänna medvetenheten om rymdprogrammens vikt för Europas invånare. Kommissionen bör i god tid förse Europaparlamentet och rådet med all relevant information rörande Copernicus.
(23)
Vid genomförandet av Copernicus bör kommissionen vid behov anlita europeiska mellanstatliga organisationer med vilka den redan har ett etablerat partnerskap, i synnerhet ESA när det gäller den tekniska samordningen av Copernicus rymdkomponent, definitionen av dess arkitektur, utvecklingen och upphandlingen av rymdinfrastruktur, dataåtkomst och drift av särskilda satellituppdrag. Kommissionen bör dessutom anlita den Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter (Eumetsat) gällande driften av särskilda satellituppdrag i enlighet med organisationens expertis och mandat.
(24)
Eftersom Copernicus bedrivs i partnerskap bör Copernicus genomförande delegeras till enheter med lämplig teknisk och professionell förmåga för att undvika överlappning av teknisk expertis. Sådana enheter bör uppmanas att konkurrensutsätta genomförandet av de uppgifterna upp till en tillräcklig nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (8) (nedan kallad budgetförordningen).
(25)
Copernicus bör inbegripa en tjänstekomponent som sörjer för tillgång till information om atmosfärövervakning, havsmiljöövervakning, landmiljöövervakning, klimatförändringar, katastrofhantering och säkerhet. Copernicus bör framförallt ge tillgång till information om tillståndet i atmosfären på lokal, nationell, europeisk och global nivå, information om tillståndet i haven, vilket även innefattar inrättandet av en europeisk gruppering för havsövervakning, stödinformation för landmiljöövervakning för genomförandet av lokala, nationella och europeiska policyer, stödinformation för anpassning till och minskning av klimatförändring, geografisk stödinformation för katastrofhantering, vilket även innefattar förebyggande verksamhet, samt civil säkerhet, vilket även innefattar unionens yttre åtgärder. Kommissionen bör identifiera lämpliga avtal för att skapa hållbarhet vad gäller tillhandahållande av tjänster.
(26)
Under genomförandet av Copernicus tjänstekomponent kan kommissionen, om åtgärdernas särskilda karaktär och särskild expertis motiverar det, anlita behöriga enheter som Europeiska miljöbyrån, Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa), Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC), Europacentret för medellånga väderprognoser (ECMWF), andra relevanta Europeiska organ, grupperingar eller konsortier för nationella organ, samt alla andra relevanta organ som kan komma i fråga för delegering av uppgifter i enlighet med budgetförordningen. Vid valet av enhet bör vederbörlig hänsyn tas till kostnadseffektiviteten i att anförtro organet uppgifterna, liksom inverkan på enhetens styrstrukturer, budget och personalresurser.
(27)
Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) har deltagit aktivt i initiativet om det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES) och i genomförandet av dess inledande driftfas som fastställdes i förordning (EU) nr 911/2010. Kommissionen bör även i fortsättningen förlita sig på JRC:s vetenskapliga och tekniska stöd i genomförandet av Copernicus.
(28)
Den offentliga upphandlingen för de enheter som anförtros genomförandet av Copernicus bör vara förenlig med unionsregler eller motsvarande internationella standarder, i den utsträckning detta är tillåtet enligt bestämmelserna om offentliga kontrakt i budgetförordningen. Särskilda justeringar som krävs för dessa regler, samt arrangemangen för förlängning av befintliga kontrakt, bör fastställas i motsvarande delegeringsavtal. Den bör framför allt inriktas att optimera resursanvändningen, kontrollera kostnadskontroll, riskminskning, effektivitetsförbättring och minskat beroende av en enda leverantör. En öppen, sund konkurrens bör råda längs hela leveranskedjan, och ett balanserat deltagande av olika branscher på alla nivåer, särskilt nya aktörer och små och medelstora företag, bör säkerställas. Missbruk av dominerande ställning och långvarigt beroende av enskilda leverantörer bör undvikas. För att minska riskerna med programmen, undvika beroende av enskilda leverantörer och säkerställa bättre övergripande kontroll över Copernicus, kostnaderna och tidsplanerna, är det viktigt att i lämpliga fall kunna vända sig till flera leverantörer. Vidare bör utvecklingen av europeisk industri vidmakthållas och främjas på alla områden med anknytning till satellitnavigering i enlighet med de internationella avtal som unionen är part i.
(29)
Risken för bristfälligt genomförande av ett kontrakt eller icke-genomförande bör minimeras så mycket som möjligt. I detta syfte bör uppdragstagarna visa att deras fullgörande av kontrakten är hållbart med avseende på de åtaganden som gjorts och kontraktets löptid. Därför bör de upphandlande myndigheterna, när så är lämpligt, specificera vilka krav som gäller för tillförlitligheten i leveranserna och tillhandahållandet av tjänsterna. Dessutom kan de upphandlande myndigheterna ställa särskilda krav när det gäller inköp av varor och tjänster av känslig art, i synnerhet för att värna informationssäkerheten. Företag i unionen bör ha möjlighet att anlita leverantörer etablerade utanför unionen för vissa komponenter och tjänster när det kan visas att fördelarna är väsentliga i fråga om kvalitet och kostnader, dock med hänsyn tagen till Copernicus strategiska karaktär och unionens krav på säkerhet och exportkontroll. Det är lämpligt att ta till vara den offentliga sektorns investeringar och den erfarenhet och kompetens som finns i industrin och att samtidigt se till att reglerna om konkurrensutsatt upphandling inte åsidosätts.
(30)
För att bättre kunna uppskatta de totala kostnaderna för en vara, tjänst eller byggentreprenad som upphandlas, inbegripet dess långsiktiga operativa kostnader, bör när så är lämpligt, de totala kostnaderna under hela livscykeln för den vara, tjänst eller byggentreprenad som är föremål för upphandlingen beaktas, genom tillämpning av en kostnadseffektivitetsmetod som exempelvis livscykelkostnader, om upphandlingen utgår från kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. För detta syfte bör den upphandlande myndigheten se till att den metod som är tänkt att användas för att beräkna kostnaderna för en vara, tjänst eller byggentreprenad under hela dess livscykel uttryckligen nämns i kontraktshandlingarna eller kontraktsmeddelandet och att metoden möjliggör verifiering av att uppgifterna som lämnas av anbudsgivarna är korrekta.
(31)
Den upphandlande myndigheten bör kunna återskapa likvärdiga förutsättningar när ett eller flera företag före en upphandling förfogar över privilegierad information om verksamhet med anknytning till upphandlingen. Det bör även kunna gå att genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad. På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar Copernicus kan det slutligen hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför blir önskvärt att ingå kontrakt i särskild form där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen.
(32)
För att hålla Copernicus inom maximibeloppet genom att i största möjliga utsträckning minska de tekniska riskerna och risker kopplade till tidsplaneringen och kostnader för detta samt säkerställa varaktig försörjningstrygghet, bör Copernicus i så hög grad som möjligt utnyttja tidigare offentliga finansiella placeringar och investeringar i infrastruktur och den industriella erfarenhet och kompetens som vunnits genom sådana investeringar i GMES. Detta bör särskilt gälla de återkommande rymd- och marksegmentskomponenter som utvecklats av ESA och dess deltagande stater inom ramen för det frivilliga programmet för GMES rymdkomponent, med finansiell medverkan av unionen. I det senare fallet bör användningen av förhandlat förfarande utan offentliggörande av ett förhandsmeddelande om upphandling eller motsvarande vederbörligen beaktas av den upphandlande myndigheten.
(33)
För att uppnå målen för Copernicus på varaktig basis är det nödvändigt att samordna de olika Copernicuspartnernas insatser och att utveckla, upprätta och sköta driften av en tjänste- och observationskapacitet som tillgodoser användarnas behov. En kommitté (Copernicuskommittén) bör i detta sammanhang bistå kommissionen med att samordna bidragen till Copernicus från unionen, medlemsstaterna och mellanstatliga organisationer och med samordning med den privata sektorn, säkerställa att de befintliga resurserna utnyttjas på bästa sätt och identifiera brister som man behöver ta itu med på unionsnivå. Den bör även bistå kommissionen med att övervaka det enhetliga genomförandet av Copernicus. Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av Copernicus, snabbare beslutsfattande och lika tillgång till information, bör företrädare för enheter som anförtrotts uppgifter som ingår i budgetgenomförandet kunna delta som observatörer i arbetet i Copernicuskommittén. Av samma anledning bör företrädare för tredjeländer och internationella organisationer som ingått ett internationellt avtal med unionen kunna delta i Copernicuskommitténs arbete, med förbehåll för säkerhetsrestriktioner och i enlighet med avtalsvillkoren. Sådana företrädare bör inte ha rösträtt i Copernicuskommittén.
(34)
Verksamheten hos de enheter som kommissionen delegerat genomförandeuppgifter till bör också mätas mot resultatindikatorer. Det skulle ge Europaparlamentet och rådet en uppfattning om Copernicus framsteg och Copernicus genomförande.
(35)
I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1159/2013 (9) fastställs registrerings- och licensvillkor för GMES-användare och kriterier för begränsning av tillgången till särskilda GMES-data och information från GMES-tjänster.
(36)
Data och information som tas fram inom Copernicus bör göras tillgängliga fullständigt, öppet och kostnadsfritt, i enlighet med tillämpliga villkor och begränsningar, för att främja användningen och spridningen av dem och stärka de europeiska marknaderna för jordobservation, särskilt förädlingsledet, och på så sätt skapa förutsättningar för tillväxt och nya jobb.
(37)
Kommissionen bör arbeta med leverantörerna av data för att komma överens om licensvillkor för data från tredje part för att underlätta användningen av dessa inom Copernicus i enlighet med denna förordning och tillämpliga rättigheter för tredje part.
(38)
Rätt till tillgång till Copernicus Sentineldata som beviljats inom ramen för GMES rymdkomponentprogram enligt godkännande från ESA:s programråd för jordobservation den 24 september 2013 bör beaktas.
(39)
Eftersom Copernicus är ett civilt program under civil kontroll bör prioritet ges åt införskaffande av data och produktion av information, inklusive högupplösta bilder som inte utgör någon risk eller något hot mot unionens eller medlemsstaternas säkerhet. Eftersom vissa Copernicusdata och viss Copernicusinformation kan kräva skydd bör dock alla deltagare i Copernicus, för att säkerställa ett säkert informationsflöde inom ramen för denna förordning, säkerställa en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som motsvarar den som ges enligt säkerhetsbestämmelserna i bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (10) och enligt rådets säkerhetsbestämmelser i bilagorna till rådets beslut 2013/488/EU (11).
(40)
Eftersom vissa Copernicusdata och viss Copernicusinformation, inklusive högupplösta bilder, kan påverka unionens eller medlemsstaternas säkerhet bör rådet i vederbörligen motiverade fall bemyndigas att anta åtgärder för att bemöta risker och hot mot unionens eller medlemsstaternas säkerhet.
(41)
Unionen bör vara ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom ramen för Copernicus. För att grundläggande egendomsrättigheter ska respekteras till fullo bör nödvändiga överenskommelser träffas med befintliga ägare. Bestämmelserna i denna förordning om äganderätt till immateriella tillgångar bör inte anses omfatta immateriella rättigheter som inte kan överlåtas enligt tillämplig nationell rätt. Unionens äganderätt bör inte påverka unionens möjlighet att, i enlighet med denna förordning och när så anses lämpligt på grundval av en bedömning från fall till fall, göra dessa tillgångar tillgängliga för tredje part eller att överlåta dem. I synnerhet bör det vara möjligt för unionen att överlåta innehavet av eller ge licens för immateriella rättigheter som uppstår till följd av arbetet inom ramen för Copernicus för att främja en stark spridning av Copernicustjänster till användare i senare led.
(42)
Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder över hela utgiftscykeln, bland annat åtgärder för att förebygga, upptäcka och utreda oegentligheter, att driva in belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och att vid behov fastställa administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med budgetförordningen.
(43)
Eftersom Copernicus är ett komplext program bör kommissionen biträdas av oberoende experter från en bred krets av intressenter, inklusive i synnerhet experter på säkerhetsfrågor som utsetts av medlemsstaterna, företrädare för relevanta nationella enheter som är ansvariga för rymdfrågor och Copernicusanvändare, för att tillhandahålla kommissionen nödvändig teknisk och vetenskaplig expertis, liksom tvärvetenskapliga och ämnesövergripande perspektiv med hänsyn till relevanta befintliga initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå.
(44)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning i fråga om antagandet av det årliga arbetsprogrammet, de tekniska specifikationerna för tjänste- och rymdkomponenterna, säkerhetsaspekterna och åtgärderna för att främja enhetlighet mellan medlemsstaterna i fråga om användning av Copernicusdata och Copernicusinformation och deras tillgång till teknik och utveckling inom jordobservation, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (12).
(45)
Eftersom Copernicus är ett användarstyrt program kräver det att användarna fortlöpande och aktivt deltar i framför allt fastställandet och godkännandet av krav på tjänsterna. För att öka värdet för användarna bör man aktivt söka deras medverkan och hålla regelbundna samråd med slutanvändare från den offentliga och den privata sektorn. Därför bör en arbetsgrupp inrättas (nedan kallat användarforumet) för att bistå Copernicuskommittén med att fastställa användarnas krav, verifiera tjänsternas förenlighet och samordna användare från den offentliga sektorn.
(46)
Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör delegeras till kommissionen med avseende på nödvändiga datakrav för utveckling av operativa tjänster, villkor och förfaranden för tillgång till, registrering av och användning av Copernicusdata och Copernicusinformation, de särskilda tekniska kriterier som är nödvändiga för att förebygga störning av Copernicusdata och Copernicusinformation och kriterier för begränsning av införskaffande eller spridning av Copernicusdata och Copernicusinformation på grund av motstridiga rättigheter. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(47)
De åtgärder som finansieras genom denna förordning bör övervakas och utvärderas så att justeringar kan göras och hänsyn kan tas till nya omständigheter. Utvärderingen bär framför allt avse data- och informationspolicyns inverkan på intressenter och användare i senare led samt inflytandet på företagen och på nationella och privata investeringar i infrastruktur för jordobservation. Utvärderingen bör även ta upp frågan om ett eventuellt framtida deltagande av relevanta europeiska organ, såsom Europeiska byrån för GNSS. För att maximera resultaten och utnyttja den kunskap och expertis som vunnits under programmets genomförandefaser bör nya organisationsmodeller undersökas för framtida planering som säkrar ett långsiktigt ekonomiskt åtagande.
(48)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen inrättandet av Copernicus, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom det även kommer att innefatta alleuropeisk kapacitet och kräva ett samordnat tillhandahållande av tjänster i medlemsstaterna med samordning på unionsnivå, utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.
(49)
I den här förordningen fastställs en finansieringsram som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (13), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
(50)
Finansieringsperioden för den här förordningen bör anpassas till den som föreskrivs i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. Därför bör den här förordningen gälla från och med den 1 januari 2014.
(51)
Det är även nödvändigt att upphäva förordning (EU) nr 911/2010 så att en lämplig ram för styrning och finansiering kan upprättas och så att ett helt operativt Copernicus kan säkerställas. Alla åtgärder som antas på grundval av förordning (EU) nr 911/2010 bör fortsätta att gälla för att säkerställa kontinuitet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER
Artike1
Syfte
Genom denna förordning inrättas Copernicus, unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram, (nedan kallat Copernicus), och fastställs regler för dess genomförande.
Artikel 2
Tillämpningsområde
1. Copernicus är ett civilt användarstyrt program, under civil kontroll, som bygger på befintlig nationell och europeisk kapacitet och sörjer för kontinuitet i de verksamheter som åstadkommits inom programmet Global övervakning för miljö och säkerhet.
2. Copernicus består av följande komponenter:
a)
En tjänstekomponent som ger tillgång till information inom områdena atmosfärövervakning, havsmiljöövervakning, landmiljöövervakning, klimatförändringar, katastrofinsatser och säkerhet.
b)
En rymdkomponent som ger varaktig tillgång till rymdbaserade observationer för de tjänsteområden som avses i led a.
c)
En fältdatakomponent som säkerställer samordnad tillgång till observationer från flygburna och havs- och markbaserade installationer för de tjänsteområden som avses i led a.
3. Lämpliga länkar och gränssnitt mellan de komponenter som avses i punkt 2 ska upprättas.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. särskilda satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsprojekt för användning i Copernicus, i synnerhet Sentinellerna.
2. bidragande satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsprojekt som tillhandahåller data till Copernicus som kompletterar data från särskilda satellituppdrag.
3. särskilda data från satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsdata från särskilda satellituppdrag för användning i Copernicus.
4. bidragande data från satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsdata från bidragande satellituppdrag som är licensierade eller tillhandahålls för användning i Copernicus.
5. fältdata : observationsdata från mark-, vatten- eller flygburna sensorer och referens- och stöddata som är licensierade eller tillhandahålls för användning i Copernicus.
6. data och information från tredje part : data och information som tagits fram utanför Copernicus tillämpningsområde och som är nödvändiga för genomförandet av dess mål.
7. Copernicusdata : särskilda data från satellituppdrag, bidragande data från satellituppdrag och fältdata.
8. Copernicusinformation : information från de Copernicustjänster som avses i artikel 5.1 efter behandling eller modellering av Copernicusdata.
9. Copernicusanvändare :
a)
huvudsakliga Copernicusanvändare: unionens institutioner och organ, europeiska, nationella, regionala eller lokala myndigheter som har till uppgift att definiera, genomföra eller övervaka en offentlig tjänst eller politik på områden som avses i artikel 2.2 a,
b)
forskningsanvändare: universitet eller andra forsknings- och utbildningsorganisationer,
c)
kommersiella och privata användare,
d)
välgörenhetsorganisationer, icke-statliga organisationer och internationella organisationer.
Artikel 4
Mål
1. Copernicus ska bidra till följande allmänna mål:
a)
Övervakning av jorden för att stödja skyddet av miljön och insatserför civilskydd och civil säkerhet.
b)
Maximering av de socioekonomiska vinsterna och därigenom stödja Europa 2020-strategin och dess mål om smart och hållbar tillväxt för alla genom att främja användningen av jordobservation i tillämpningar och tjänster.
c)
Främjande av utvecklingen av en konkurrenskraftig europeisk rymd- och tjänsteindustri och maximering av möjligheterna för europeiska företag att utveckla och tillhandahålla innovativa system och tjänster för jordobservation.
d)
Tryggande av oberoende tillgång till kunskap om miljön och central teknik för tjänster avseende jordobservation och geoinformation och därigenom göra det möjligt för Europa att uppnåoberoende beslutsfattande och åtgärder.
e)
Stöd och bidrag till europeiska politikområden och främjande av globala initiativ, såsom Geoss.
2. För att uppnå de allmänna mål som anges i punkt 1 ska Copernicus ha följande specifika mål:
a)
Att till Copernicusanvändare leverera data och information som ska vara korrekta och tillförlitliga och som ska tillhandahållas på lång sikt och uthålligt så att de möjliggör de tjänster som avses i artikel 5.1 och svarar mot de huvudsakliga Copernicusanvändarnas behov.
b)
Att tillhandahålla varaktig och tillförlitlig tillgång till rymdbaserade data och rymdbaserad information från oberoende europeisk jordobservationskapacitet med konsekventa tekniska specifikationer som bygger på befintliga europeiska och nationella resurser och kapaciteter samt vid behov komplettera dem.
c)
Att tillhandahålla varaktig och tillförlitlig tillgång till fältdata som särskilt förlitar sig på befintliga kapaciteter som är verksamma på europeisk och nationell nivå och på globala observationssystem och nätverk.
3. Hur väl de mål som anges i punkterna 1 och 2 uppnås ska mätas med hjälp av följande resultatindikatorer:
a)
Copernicusdata och Copernicusinformation som tillgängliggörs enligt respektive servicenivåkrav för miljön, civilskydd och civil säkerhet.
b)
Ökad efterfrågan på Copernicusdata och Copernicusinformation mätt som utvecklingen av antalet användare, mängden lästa data och mervärdesinformation genom det ökade antalet tjänster i senare led samt spridningen i medlemsstaterna och unionen.
c)
Användning av Copernicusdata och Copernicusinformation av unionens institutioner och organ, internationella organisationer och europeiska, nationella, regionala eller lokala myndigheter, inbegripet graden av upptagning och tillfredsställelse bland användarna samt nyttan för europeiska samhällen.
d)
Marknadsgenomslag, inbegripet expansion av befintliga marknader och skapande av nya marknader och konkurrenskraft för de europeiska operatörerna i senare led.
e)
Långsiktig tillgång till Copernicusdata som stöder Copernicustjänster.
Artikel 5
Copernicus tjänstekomponent
1. I Copernicus tjänstekomponent ska följande tjänster ingå:
a)
Atmosfärövervakningstjänsten, som ska tillhandahålla information om europeisk luftkvalitet och atmosfärens kemiska sammansättning på global nivå. Framför allt ska tjänsten bistå med information till system för övervakning av luftkvaliteten på allt från lokal till nationell nivå samt bidra till övervakningen av sammansättningen av klimatvariabler i atmosfären, om möjligt inbegripet samverkan med trädtäckta ytor.
b)
Havsmiljöövervakningstjänsten, som ska tillhandahålla information om det fysiska tillståndet och utvecklingen i hav och marina ekosystem i både världshav och regionala europeiska havsområden, till stöd för sjösäkerhet, övervakning av avfallsflöden, havsmiljön och kust- och polarregioner och av havsresurser samt meteorologiska prognoser och klimatövervakning.
c)
Landmiljöövervakningstjänsten, som ska tillhandahålla information om markanvändning, växttäcket, snö- och istäcket, klimatförändringarna och biogeofysiska variabler, inbegripet deras utveckling till stöd för global till lokal miljöövervakning av biologisk mångfald, mark, inlands- och kustvatten, skogar och växtlighet, naturresurser samt till stöd för tillämpning i allmänhet av miljö-, jordbruks-, utvecklings-, energi-, stadsplanerings-, infrastruktur- och transportpolitik.
d)
Klimatförändringstjänsten, som ska tillhandahålla information för att öka kunskapsbasen till stöd för insatser för anpassning och begränsningsåtgärder. Den ska särskilt bidra till tillhandahållande av väsentliga klimatvariabler, klimatanalyser, prognoser och indikatorer i den skala i tid och rum som är relevant för anpassnings- och begränsningsstrategier för unionens olika områden för sektors- och samhällsnytta.
e)
Katastrofinsatstjänsten, som ska tillhandahålla information för räddningsinsatser vid olika typer av katastrofer, bland annat meteorologiska faror, geofysiska faror, avsiktliga och oavsiktliga människoskapade katastrofer och andra humanitära katastrofer, samt för förebyggande, beredskap, reaktioner och återhämtning.
f)
Säkerhetstjänsten, som ska tillhandahålla information till stöd för Europas civila säkerhetsutmaningar och förbättra kapaciteten att förebygga, förbereda sig på och reagera på kriser, särskilt gränsövervakning och övervakning till havs, men också stöd för unionens yttre åtgärder, utan att det påverkar de samarbetsarrangemang som kan ingås mellan kommissionen och olika organ inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, i synnerhet Europeiska unionens satellitcentrum.
2 Det tillhandahållandet av tjänster som avses i punkt 1 ska beakta subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt vara kostnadseffektivt och decentraliserat i lämpliga fall, varvid befintliga rymdbaserade och markbaserade data och referensdata på europeisk nivå samt kapaciteterna i medlemsstaterna integreras, så att överlappningar kan undvikas. Insamling av nya data som överlappar befintliga källor ska undvikas, förutom när användningen av befintliga eller uppgraderbara dataset inte är tekniskt genomförbar, kostnadseffektiv eller möjlig vid lämplig tidpunkt.
Man ska inom tjänsterna tillämpa rigorösa system för kvalitetskontroll och tillhandahålla information om tjänstenivåer, inbegripet tillgång, tillförlitlighet, kvalitet och punktlighet.
3. För att trygga utvecklingen av de tjänster som avses i punkt 1 och deras upptagning i den offentliga sektorn ska även följande insatser genomföras:
a)
Utveckling som syftar till att öka tjänsternas kvalitet och effektivitet, inklusive ändringar och anpassningar, undvika och minska operativa risker samt utnyttja synergieffekter med näraliggande verksamhet, såsom inom Horisont 2020.
b)
Stödjande verksamhet för att främja användningen och nyttiggörandet av Copernicusdata och Copernicusinformation för
i)
offentliga myndigheter som ansvarar för utformning, genomförande, verkställande eller övervakning av en offentlig tjänst eller ett politikområde som avses i punkt 1; detta ska omfatta kapacitetsbyggande och utveckling av standardförfaranden och verktyg för att integrera Copernicusdata och Copernicusinformation i användarnas arbetsflöde,
ii)
andra användare eller tillämpningar i senare led; detta ska inbegripa uppsökande verksamhet, utbildning och spridning.
Artikel 6
Copernicus rymdkomponent
1. Copernicus rymdkomponent ska tillhandahålla rymdbaserade observationer och främst betjäna de tjänster som nämns i artikel 5.1.
2. Copernicus rymdkomponent ska bestå av särskilda satellituppdrag och data från bidragande satellituppdrag och inbegripa följande verksamheter:
a)
Tillhandahållande av rymdbaserade observationer, vilket inbegriper följande:
i)
Genomförande, underhåll och drift av särskilda satellituppdrag, inbegripet styrning av satelliter, övervakning och kontroll av satelliterna, mottagning, behandling, arkivering och spridning av data samt permanent kalibrering och validering.
ii)
Tillhandahållande av fältdata för kalibrering och validering av särskilda observationer.
iii)
Tillhandahållande, arkivering och spridning av data från bidragande satellituppdrag som kompletterar data från särskilda satellituppdrag.
b)
Verksamhet som behövs på grund av nya behov hos användarna, vilket inbegriper följande:
i)
Kartläggning av luckor i observationerna och specifikationer för nya särskilda satellituppdrag med utgångspunkt i användarnas behov.
ii)
Utveckling för att modernisera och komplettera de särskilda satellituppdragen, däribland konstruktion och upphandling av nya delar av den berörda rymdinfrastrukturen.
c)
Skydd av satelliter mot kollisionsrisken med hänsyn till unionens ram för rymdövervakning och spårning.
d)
Säkert urdrifttagande av uttjänta satelliter.
Artikel 7
Copernicus fältdata-komponent
1. Copernicus in situ-komponent ska ge tillgång till fältdata och främst betjäna de Copernicustjänster som avses i artikel 5.1.
Den ska inbegripa följande verksamheter:
a)
Tillhandahållande av fältdata till de operativa tjänsterna, inbegripet fältdata från tredje part på det internationella planet, på grundval av befintliga kapaciteter.
b)
Samordning och harmonisering av insamling och tillhandahållande av fältdata.
c)
Tekniskt bistånd till kommissionen i fråga om tjänstekraven på data från in situ-observationer.
d)
Samarbete med operatörer av jordbaserade resurser för att främja enhetlighet inom utvecklingsverksamhet avseende infrastruktur och nätverk för in situ-observationer.
e)
Kartläggning av luckor i fältobservationer som inte kan fyllas av befintlig infrastruktur och nätverk, inklusive på global nivå, och åtgärdande av dessa luckor, med respekt för subsidiaritetsprincipen.
2. Fältdata ska användas i Copernicus i enlighet med tillämpliga rättigheter för tredje part, inklusive sådana som omfattar medlemsstater, samt tillämpliga begränsningar för användning och vidaredistribution.
3. I enlighet med artikel 58.1 c i budgetförordningen får kommissionen helt eller delvis anförtro verksamheten inom fältdatakomponenten åt de tjänsteoperatörer som avses i artikel 11.1 i den här förordningen eller, när övergripande samordning krävs, åt Europeiska miljöbyrån.
Artikel 8
Finansieringsram
1. Finansieringsramen för genomförandet av den verksamhet som avses i artiklarna 5, 6 och 7 fastställs till 4 291,48 miljoner EUR i löpande priser för perioden 1 januari 2014-31 december 2020.
2. Det belopp som avses i punkt 1 ska delas upp i följande utgiftskategorier i löpande priser:
a)
För den verksamhet som avses i artiklarna 5 och 7: 897,415 miljoner EUR.
b)
För den verksamhet som avses i artikel 6: 3 394,065 miljoner EUR, inklusive maxbeloppet på 26,5 miljoner EUR för den verksamhet som avses i artikel 6.2 c.
3. Kommissionen får omfördela medel från en utgiftskategori enligt punkt 2 a och b till en annan upp till ett tak på 10 % av det belopp som avses i punkt 1. Om omfördelningen ger ett ackumulerat belopp på över 10 % av det belopp som avses i punkt 1, ska kommissionen rådfråga Copernicuskommittén i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.3.
4. Ränta från förfinansiering som utbetalas till enheter med ansvar för indirekt genomförande av budgeten ska anslås till verksamheter som regleras i delegeringsavtalet eller kontraktet mellan kommissionen och den aktuella enheten. I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning ska enheter med ansvar för indirekt genomförande av budgeten öppna konton som gör det möjligt att särskilja medel och motsvarande ränta.
5. De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen. Om den verksamhet som ett budgetåtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår, får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden.
6. De till Copernicus anslagna medlen får också täcka de utgifter för förberedelser, övervakning, kontroller, revision och utvärderingar som direkt krävs för Copernicus förvaltning och för att dess mål ska uppnås, inbegripet studier, möten, information och kommunikation samt utgifter för IT-nät för informationsbehandling och dataöverföring.
7. Kommissionen får anförtro genomförandet av Copernicus åt de enheter som avses i artikel 58.1 c i budgetförordningen. När Copernicus budget genomförs genom indirekt förvaltning på grundval av artikel 10.3 eller 11.1, ska upphandlingsreglerna för de enheter som anförtros uppgifter som ingår i budgetgenomförandet tillämpas i den utsträckning som detta är tillåtet enligt artikel 60 i budgetförordningen. Särskilda justeringar som krävs för dessa regler, vilket även inbegriper förlängning av befintliga kontrakt, ska fastställas i motsvarande delegeringsavtal.
KAPITEL II
STYRNINGEN AV COPERNICUS
Artikel 9
Kommissionens uppgifter
1. Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för Copernicus och för samordningen mellan programmets olika komponenter. Kommissionen ska förvalta de medel som fördelas enligt förordningen och övervaka genomförandet av Copernicus, inbegripet fastställande av prioriteringar, användarnas medverkan, kostnader, tidsplan, prestanda och upphandling.
2. Kommissionen ska på unionens vägnar och på de områden där unionen är behörig sköta förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer och samordna Copernicus med verksamhet på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå.
3. Kommissionen ska underlätta samordnade bidrag från medlemsstaterna i syfte att operativt tillhandahålla tjänsterna och se till att nödvändiga observationsdata är tillgängliga på lång sikt.
4. Kommissionen ska stödja en lämplig utveckling av Copernicustjänster och se till att Copernicus kompletterar, är förenligt med och är kopplat till andra tillämpliga politikområden, instrument, program och åtgärder inom unionen för att se till att dessa politikområden, instrument, program och åtgärder drar nytta av Copernicustjänster.
5. Kommissionen ska främja en långsiktig och stabil investeringsmiljö och samråda med intressenter när den fattar beslut om att byta produkter för såväl Copernicusdata som Copernicusinformationstjänster som omfattas av denna förordning.
6. Kommissionen ska se till att alla enheter som anförtros genomförandeuppgifter ska tillhandahålla alla medlemsstaterna sina tjänster.
7. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 om fastställande av datakraven för utveckling av Copernicus tjänstekomponent som avses i artikel 5.1.
8. Kommissionen ska anta genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4 när det gäller
a)
de tekniska specifikationerna för Copernicus tjänstekomponent enligt artikel 5.1 när det gäller dess genomförande,
b)
de tekniska specifikationerna för Copernicus rymdkomponent enligt artikel 6 när det gäller dess genomförande och utveckling på grundval av användarnas behov.
9. Kommissionen ska i god tid tillhandahålla medlemsstaterna och Europaparlamentet all relevant information om Copernicus, särskilt när det gäller riskhantering, totalkostnad, årliga driftskostnader för varje viktig del i Copernicus infrastruktur, tidsplan, prestanda, upphandling samt bedömning av hantering av immateriella rättigheter.
Artikel 10
Europeiska rymdorganisationens uppgifter
1. Kommissionen ska ingå ett delegeringsavtal med ESA, som ska anförtros följande uppgifter:
a)
Säkerställa den tekniska samordningen i Copernicus rymdkomponent.
b)
Fastställa den övergripande systemarkitekturen för Copernicus rymdkomponent och dess utveckling med utgångspunkt i användarnas behov, som samordnas av kommissionen.
c)
Förvalta de medel som fördelas.
d)
Säkerställa övervaknings- och kontrollförfarandena.
e)
Utforma nya särskilda satellituppdrag.
f)
Upphandla återkommande särskilda satellituppdrag.
g)
Genomföra särskilda satellituppdrag, med undantag för sådana som genomförs av Eumetsat i enlighet med punkt 2 i denna artikel.
h)
Samordna en tidsplan för tillgång till data från bidragande satellituppdrag från Copernicustjänster.
i)
Förvärva åtkomsträttigheter och förhandla om villkor för användningen av de kommersiella satellitdata som krävs för de Copernicustjänster som avses i artikel 5.1.
2. Kommissionen ska ingå ett delegeringsavtal med Eumetsat, som ska anförtros ansvaret att genomföra särskilda satellituppdrag och ge tillgång till data från bidragande satellituppdrag i enlighet med sitt mandat och sin sakkunskap.
3. Delegeringsavtalen med ESA och Eumetsat ska ingås på grundval av ett beslut om delegering som antas av kommissionen i enlighet med artikel 58.1 c i budgetförordningen.
4. I enlighet med artikel 60 i budgetförordningen ska ESA och Eumetsat om lämpligt fungera som upphandlande myndigheter med befogenhet att fatta beslut om genomförande och samordning av de upphandlingsuppgifter som delegerats till dem.
5. I den mån det är nödvändigt för de uppgifter och det budgetgenomförande som delegeras, ska de allmänna villkoren för förvaltningen av de medel som anförtros ESA och Eumetsat fastställas i delegeringsavtalen, där vid behov ESA:s långtidsscenarier också ska beaktas. Avtalen ska särskilt fastställa de åtgärder som ska genomföras i fråga om utveckling, upphandling och drift av Copernicus rymdkomponent, därtill hörande finansiering, förvaltningsförfaranden och övervaknings- och inspektionsåtgärder, åtgärder som ska tillämpas om kontrakt inte genomförs på tillfredsställande sätt i fråga om kostnader, tid, resultat och upphandling samt bestämmelser om rättigheter till alla materiella och immateriella tillgångar.
6. I övervaknings- och inspektionsåtgärderna ska det särskilt ingå ett system för preliminär kostnadsberäkning, systematisk information till kommissionen om kostnaderna och tidsplanen och, i händelse av skillnader mellan planerad budget, resultat och tidsplan, korrigeringar som säkerställer genomförandet av verksamheten inom ramen för anslagna medel.
7. Copernicuskommittén ska höras i samband med sådana beslut om delegering som avses i punkt 3 i denna artikel i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.3. Copernicuskommittén ska i förväg underrättas om delegeringsavtal som unionen, företrädd av kommissionen, ska ingå med ESA och Eumetsat.
8. Kommissionen ska informera Copernicuskommittén om resultaten av utvärderingen av upphandlingsförfarandena och de kontrakt med privata enheter som ESA och Eumetsat ska ingå, inbegripet information som rör underentreprenad.
Artikel 11
Tjänsteoperatörer
1. Kommissionen får, om åtgärdernas särskilda karaktär och befintlig särskild sakkunskap, mandat, drifts- och förvaltningskapacitet motiverar detta, genom delegeringsavtal eller andra typer av överenskommelser anförtro bland annat följande enheter genomförandeuppgifter avseende tjänstekomponenten:
a)
Europeiska miljöbyrån (EEA),
b)
Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex),
c)
Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa),
d)
Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC),
e)
Europacentret för medellånga väderprognoser (ECMWF), och
f)
andra relevanta europeiska organ, grupperingar eller konsortier för nationella organ.
Delegeringsavtalen med tjänsteoperatörerna ska ingås på grundval av ett beslut om delegering som fattas av kommissionen i enlighet med artikel 58.1 c i budgetförordningen.
2. Vid valet av de enheter som avses i punkt 1 ska vederbörlig hänsyn tas till kostnadseffektiviteten i att anförtro enheten uppgifterna, liksom inverkan på enhetens styrstrukturer, budget och personalresurser.
3. Copernicuskommittén ska höras i samband med sådana beslut om delegering som avses i punkt 1 i denna artikel i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.3. Copernicuskommittén ska underrättas i förväg om delegeringsavtal som ingås mellan unionen, företrädd av kommissionen, och tjänsteoperatörerna.
Artikel 12
Kommissionens arbetsprogram
1. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett årligt arbetsprogram för Copernicus i enlighet med artikel 84 i budgetförordningen.
2. Det årliga arbetsprogrammet ska inbegripa en genomförandeplan som noga ska beskriva åtgärderna för de Copernicuskomponenter som avses i artiklarna 5, 6 och 7 samt vara framsynt och beakta nya behov hos användarna och den tekniska utvecklingen.
3. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4 i den här förordningen.
Artikel 13
Samarbete med medlemsstaterna
1. Kommissionen ska samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra det inbördes utbytet av data och information och främja utvecklingen av spridning av data på regional och lokal nivå. Kommissionen ska sträva efter att säkerställa att data och information som krävs finns tillgänglig för Copernicus. Medlemsstaternas bidragande satellituppdrag och tjänsteinfrastruktur och fältdatainfrastruktur är mycket viktiga bidrag till Copernicus.
2. Kommissionen får genom genomförandeakter anta åtgärder för att främja medlemsstaternas användning av Copernicusdata och Copernicusinformation och stödja deras tillgång till teknik och utveckling inom jordobservation. Sådana åtgärder får inte få till följd att konkurrensen snedvrids. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4.
KAPITEL III
OFFENTLIG UPPHANDLING
AVSNITT I
Allmänna bestämmelser tillämpliga på offentlig upphandling
Artikel 14
Allmänna principer
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.7 och sådana åtgärder som krävs för att skydda unionens väsentliga säkerhetsintressen eller den allmänna säkerheten, eller för att uppfylla unionens krav i fråga om exportkontroll, ska budgetförordningen, och framför allt principerna om öppen och sund konkurrens längs hela leveranskedjan, inledning av upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare, tillämpas på Copernicus.
Artikel 15
Specifika mål
Under upphandlingsförfarandet ska de upphandlande myndigheterna i sina anbudsinfordringar eftersträva följande mål:
a)
Främjande av ett så brett och öppet deltagande som möjligt för alla ekonomiska aktörer i hela unionen, framför allt nya aktörer och små och medelstora företag, bland annat genom att uppmuntra anbudsgivarna att anlita underentreprenörer.
b)
Undvikande av eventuellt missbruk av dominerande ställning och beroende av en enda leverantör.
c)
Utnyttjande av tidigare offentliga investeringar och lärdomar samt industriell erfarenhet och kompetens, samtidigt som man ser till att bestämmelserna om konkurrensutsatta anbudsförfaranden efterlevs.
d)
Upphandling från flera leverantörer när så är lämpligt för att säkerställa bättre helhetskontroll över Copernicus, dess kostnader och tidsplan.
e)
Beaktande, när så är lämpligt, av den totala kostnaden under hela livscykeln för den vara, tjänst eller byggentreprenad som upphandlas.
AVSNITT II
Specifika bestämmelser tillämpliga på offentlig upphandling
Artikel 16
Sunda konkurrensvillkor
Den upphandlande myndigheten ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa sunda konkurrensvillkor när en ekonomisk aktörs tidigare deltagande i verksamhet med anknytning till den verksamhet som upphandlingen avser
a)
kan ge den ekonomiska aktören väsentliga fördelar i fråga om privilegierad tillgång till uppgifter och därigenom föranleda oro för likabehandlingsprincipens efterlevnad, eller
b)
påverkar normala konkurrensvillkor eller opartiskheten och objektiviteten vid tilldelningen eller genomförandet av kontrakten.
Dessa åtgärder får inte snedvrida konkurrensen eller äventyra likabehandling eller sekretess för insamlade uppgifter om företag, om deras kommersiella relationer eller om deras kostnadsstruktur. I detta sammanhang ska åtgärderna beakta det planerade kontraktets karaktär och former.
Artikel 17
Informationssäkerhet
När det gäller kontrakt som involverar, kräver och/eller innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska den upphandlande myndigheten i upphandlingsdokumenten precisera vilka åtgärder och krav som är nödvändiga för att säkerställa säkerheten för denna information på erforderlig nivå.
Artikel 18
Tillförlitlighet hos leveranserna
Den upphandlande myndigheten ska i upphandlingsdokumenten precisera vilka krav den ställer på tillförlitlighet hos leveranserna och tillhandahållandet av tjänsterna för fullgörande av kontraktet.
Artikel 19
Villkorade flerfaskontrakt
1. Den upphandlande myndigheten får genomföra upphandling i form av villkorade flerfaskontrakt.
2. Villkorade flerfaskontrakt ska omfatta en fast fas, som åtföljs av ett budgetåtagande som resulterar i ett fast åtagande att tillhandahålla de kontraktsenliga bygg- och anläggningsarbetena, varorna eller tjänsterna för denna fas, samt en eller flera faser där både budgeten och utförandet är villkorade. I upphandlingsdokumenten ska det anges vilka element som ingår i det villkorade flerfaskontraktet. Särskilt ska föremål, pris eller former för fastställande av pris samt former för tillhandahållande av bygg- och anläggningsarbetena, varorna och tjänsterna i varje fas anges.
3. Prestationerna i den fasta fasen ska utgöra en sammanhängande helhet; samma sak gäller prestationerna i varje villkorad fas, med beaktande av alla föregående faser.
4. För utförandet av varje villkorad fas ska den upphandlande myndigheten fatta ett beslut som meddelas uppdragstagaren på de villkor som anges i kontraktet. När en villkorad fas bekräftas för sent eller inte bekräftas alls kan uppdragstagaren, om kontraktet medger detta, få ersättning i form av vänteersättning eller avtalsvite på de villkor som anges i kontraktet.
5. Om den upphandlande myndigheten konstaterar att de bygg- och anläggningsarbeten, leveranser av varor eller tjänster som överenskommits inom en viss fas inte slutförts får den, om kontraktet medger detta, kräva skadestånd och säga upp kontraktet på de villkor som anges i detta.
Artikel 20
Självkostnadsbaserade kontrakt
1. Den upphandlande myndigheten kan, på de villkor som anges i punkt 2, välja att upphandla ett kontrakt som helt eller delvis är självkostnadsbaserat inom ramen för ett pristak.
Det pris som ska betalas för sådana kontrakt ska utgöras av ersättning för samtliga direkta utgifter som uppdragstagaren har haft på grund av kontraktets genomförande, såsom personalkostnader, materialkostnader eller kostnader för förbrukningsmateriel och användning av utrustning och infrastruktur som krävs för genomförande av kontraktet. Till dessa utgifter ska läggas antingen ett schablonbelopp som täcker allmänna omkostnader och vinst eller ett belopp som täcker allmänna omkostnader och en andel som fastställs med ledning av måluppfyllelse och leverans i tid.
2. Den upphandlande myndigheten får välja helt eller delvis självkostnadsbaserade kontrakt när det är objektivt omöjligt att exakt ange ett fast pris och om det skäligen kan visas att ett sådant fast pris skulle bli orimligt högt på grund av osäkerhetsfaktorer kring genomförandet av kontraktet av något av följande skäl:
a)
Upphandlingen rör mycket komplexa element eller bygger på ny teknik och medför därför betydande teknisk osäkerhet.
b)
Den verksamhet som kontraktet avser måste av operativa skäl inledas utan dröjsmål trots att det ännu inte är möjligt att fastställa ett fast och slutgiltigt totalpris, eftersom det föreligger betydande osäkerhetsfaktorer eller eftersom kontraktets genomförande delvis beror på genomförandet av andra kontrakt.
3. Pristaket för ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt ska vara det maximala belopp som kan utbetalas. Det får inte överskridas utom i vederbörligen motiverade undantagsfall med den upphandlande myndighetens medgivande på förhand.
4. I upphandlingsdokumenten för helt eller delvis självkostnadsbaserade kontrakt ska följande anges:
a)
Kontraktets karaktär, dvs. att det är fråga om ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt med ett pristak.
b)
För delvis självkostnadsbaserade kontrakt, vilka delar av upphandlingen som omfattas av självkostnadspris.
c)
Pristakets belopp.
d)
Tilldelningskriterier, som särskilt ska göra det möjligt att bedöma den preliminära budgetens rimlighet, vilka kostnader som är ersättningsgilla, formerna för fastställande av sådana kostnader och sådan vinst som nämns i anbudet.
e)
Den typ av tillägg som enligt punkt 1 ska tillämpas på utgifterna.
f)
Bestämmelser och förfaranden för att fastställa huruvida anbudsgivarens planerade kostnader för kontraktets genomförande är ersättningsgilla, i enlighet med principerna i punkt 5.
g)
Bokföringsregler som anbudsgivarna ska följa.
h)
För delvis självkostnadsbaserade kontrakt som ska omräknas till fasta, slutgiltiga priser, parametrarna för denna omräkning.
5. De kostnader som uppdragstagaren ådrar sig under genomförandet av ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt ska endast berättiga till ersättning om följande villkor är uppfyllda:
a)
De har verkligen uppstått under kontraktets löptid, med undantag för kostnader för utrustning, infrastruktur och immateriella tillgångar som krävs för genomförandet av kontraktet, vilka får betraktas som ersättningsgilla upp till hela sitt anskaffningsvärde.
b)
De anges i den preliminära budgeten, eventuellt ändrad av tilläggsavtal till det ursprungliga kontraktet.
c)
De är nödvändiga för genomförandet av kontraktet.
d)
De har sitt upphov i och kan tillskrivas genomförandet av kontraktet.
e)
De är särskiljbara, verifierbara, registrerade i uppdragstagarens bokföring och fastställda enligt de redovisningsstandarder som anges i kravspecifikationen och kontraktet.
f)
De uppfyller kraven i tillämplig skatte- och socialrätt.
g)
De avviker inte från kontraktsvillkoren.
h)
De är rimliga, motiverade och förenliga med kraven på sund ekonomisk förvaltning, särskilt kraven på sparsamhet och resurseffektivitet.
Uppdragstagaren ska vara ansvarig för registrering av sina kostnader och för att god ordning råder i bokföringen och alla andra handlingar som krävs för att styrka att de kostnader för vilka ersättning begärs verkligen uppstått och överensstämmer med principerna i denna artikel. De kostnader som uppdragstagaren inte kan styrka ska betraktas som ogiltiga och ska inte leda till ersättning.
6. Den upphandlande myndigheten ska vara ansvarig för följande uppgifter för att säkerställa ett korrekt genomförande av självkostnadsbaserade kontrakt:
a)
Den ska bestämma ett så realistiskt pristak som möjligt och samtidigt lämna tillräckligt med flexibilitet för att tekniska osäkerhetsfaktorer ska kunna beaktas.
b)
Den ska räkna om delvis självkostnadsbaserade kontrakt till kontrakt med fasta, slutgiltiga totalpris så snart som det under kontraktets genomförande är möjligt att fastställa ett sådant fast, slutgiltigt pris. Därför ska den fastställa parametrarna för omräkning av självkostnadsbaserade kontrakt till kontrakt med fast, slutgiltigt pris.
c)
Den ska vidta uppföljnings- och kontrollåtgärder, som särskilt inbegriper ett system för preliminär uppskattning av kostnaderna.
d)
Den ska fastställa adekvata principer, verktyg och förfaranden för genomförandet av kontraktet, särskilt för att kartlägga kostnader och kontrollera att uppdragstagarens och dennes underentreprenörers kostnader under genomförandet av kontraktet berättigar till ersättning, samt för att foga tilläggsavtal till kontraktet.
e)
Den ska kontrollera att uppdragstagaren och dennes underentreprenörer följer de redovisningsstandarder som anges i kontraktet och följer kravet att tillhandahålla redovisningshandlingar som ger en sann och rättvisande bild av bokföringen.
f)
Den ska under hela kontraktets genomförande löpande säkerställa effektiviteten i de principer, verktyg och förfaranden som avses i led d.
Artikel 21
Tilläggsavtal
Den upphandlande myndigheten och uppdragstagarna får ändra kontraktet genom ett tilläggsavtal, förutsatt att tilläggsavtalet uppfyller alla nedanstående villkor:
a)
Det ändrar inte föremålet för kontraktet.
b)
Det rubbar inte kontraktets ekonomiska jämvikt.
c)
Det innehåller inga nya villkor som, om de hade ingått i de ursprungliga upphandlingsdokumenten, skulle ha gjort det möjligt att godkänna andra anbudsgivare än dem som ursprungligen godkändes eller att välja ett annat anbud än det som ursprungligen valdes.
Artikel 22
Underentreprenad
1. Den upphandlande myndigheten ska begära av anbudsgivaren att denne genom konkurrensutsatt upphandling på lämpliga nivåer av underentreprenad lägger ut en del av upphandlingen på andra företag än dem som tillhör anbudsgivarens grupp av företag, särskilt på nya aktörer och små och medelstora företag.
2. Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga procentandel. Den ska säkerställa att dessa procentandelar är proportionella i förhållande till kontraktets föremål och värde, med beaktande av den berörda verksamhetssektorns art och framför allt den konstaterade konkurrenssituationen och industripotentialen.
3. Om anbudsgivaren i sitt anbud meddelar sin avsikt att inte lägga ut någon del av kontraktet på underentreprenad, eller bara lägga ut en del som understiger minsta möjliga procentandel i intervallet i punkt 2, ska anbudsgivaren meddela den upphandlande myndigheten skälen till detta. Den upphandlande myndigheten ska vidarebefordra denna information till kommissionen.
4. Den upphandlande myndigheten får avvisa underentreprenörer som valts av kandidaten i samband med tilldelningen av den huvudsakliga upphandlingen eller av den utvalde anbudsgivaren i samband med kontraktets genomförande. Avvisandet ska motiveras skriftligt och får inte grundas på andra kriterier än dem som användes för urval av anbudsgivare vid den huvudsakliga upphandlingen.
KAPITEL IV
DATA- OCH SÄKERHETSPOLICY
Artikel 23
Informationspolicy för Copernicusdata och Copernicusinformation
1. Copernicusdata- och Copernicusinformationspolicyn för de åtgärder som finansieras inom Copernicus ska stödja de mål som avses i artikel 4 och följande särskilda mål:
a)
Främja användning och spridning av Copernicusdata och Copernicusinformation.
b)
Stärka de europeiska jordobservationsmarknaderna, särskilt när det gäller tjänster i förädlingsledet, för att främja tillväxt och sysselsättning.
c)
Bidra till varaktig och kontinuerlig tillgång till Copernicusdata och Copernicusinformation.
d)
Stödja europeisk forsknings-, teknik- och innovationsverksamhet.
2. Data från särskilda satellituppdrag och Copernicusinformation ska tillgängliggöras genom Copernicus spridningsplattformar, enligt på förhand fastställda tekniska villkor, fullständigt, öppet och kostnadsfritt, och med följande förbehåll:
a)
Licensvillkor för data och information från tredje part.
b)
Format, egenskaper och spridningssätt.
c)
Unionens eller dess medlemsstaters säkerhetsintressen och yttre förbindelser.
d)
Risk för störning, av säkerhetsskäl eller tekniska skäl, i det system som tar fram Copernicusdata och Copernicusinformation.
e)
Säkerställande av tillförlitlig tillgång till Copernicusdata och Copernicusinformation för europeiska användare.
Artikel 24
Villkor och begränsningar för tillgång till och användning av Copernicusdata och Copernicusinformation
1. Kommissionen får med beaktande av en tredje parts data- och informationspolicy och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser och förfaranden för rymdinfrastruktur och markbaseradinfrastruktur som står under nationell kontroll eller under kontroll av internationella organisationer anta delegerade akter enligt artikel 31 med avseende på följande:
a)
Villkor och förfaranden för tillgång till, registrering av och användning av Copernicusdata och Copernicusinformation, inbegripet spridningssätt.
b)
Särskilda tekniska kriterier som krävs för att förebygga störningar av Copernicusdata och Copernicusinformation, bland annat tillgångsprioritering.
c)
Kriterier och förfaranden för begränsning av införskaffande eller spridning av Copernicusdata och Copernicusinformation på grund av motstridiga rättigheter.
2. Kommissionen får med beaktande av en tredje parts data- och informationspolicy och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser och förfaranden för rymdinfrastruktur och markbaserad infrastruktur som står under nationell kontroll eller under kontroll av internationella organisationer anta åtgärder i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4 med avseende på följande:
a)
Tekniska specifikationer för överföring och användning av data från särskilda satellituppdrag som sänds till mottagningsstationer eller via särskilda bredbandsförbindelser som inte ingår i Copernicusprogrammet.
b)
Tekniska specifikationer för arkivering av Copernicusdata och Copernicusinformation.
3. Kommissionen ska utforma relevanta licensvillkor och licensförfaranden för data från särskilda satellituppdrag och Copernicusinformation, och överföring av satellitdata till mottagningsstationer eller via särskilda bredbandsförbindelser till stationer som inte ingår i Copernicusprogrammet, i enlighet med denna förordning och tillämpliga rättigheter för tredje part.
Artikel 25
Skydd av säkerhetsintressen
1. Kommissionen ska utvärdera säkerhetsramarna för Copernicus med beaktande av de mål som avses i artikel 4. I detta syfte ska kommissionen bedöma de nödvändiga säkerhetsåtgärder som ska utformas för att undvika risker eller hot mot unionens eller medlemsstaternas intressen eller säkerhet, särskilt för att säkerställa efterlevnad av de principer som anges i beslut 2001/844/EG och beslut 2013/488/EU.
2. På grundval av den utvärdering som avses i punkt 1 ska kommissionen genom genomförandeakter fastställa de säkerhetsrelaterade tekniska specifikationer som krävs för Copernicus. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4.
3. Kommissionen får bistås av oberoende experter från medlemsstaterna för att fastställa de tekniska specifikationerna för de säkerhetsramar som avses i punkt 2.
4. Utan hinder av vad som sägs i punkt 2 ska rådet anta de åtgärder som krävs närhelst unionens eller medlemsstaternas säkerhet skulle kunna påverkas av data eller information som lämnas av Copernicus.
5. När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter tas fram eller hanteras inom Copernicus ska alla deltagare säkerställa en skyddsnivå som motsvarar den som ges genom de regler som återfinns i bilagan till beslut 2001/844/EG och i bilagorna till beslut 2013/488/EU.
KAPITEL V
ÖVRIGT
Artikel 26
Internationellt samarbete
1. Följande länder eller internationella organisationer får delta i Copernicus på grundval av relevanta avtal:
a)
Länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är avtalsslutande parter i EES-avtalet, i enlighet med villkoren i det avtalet.
b)
Kandidatländerna och potentiella kandidater i enlighet med respektive ramavtal eller ett protokoll till ett associeringsavtal om de allmänna principerna och villkoren för dessa länders deltagande i unionsprogram.
c)
Schweiziska edsförbundet, andra tredjeländer än de som avses i leden a och b samt internationella organisationer, i enlighet med avtal som ingåtts mellan unionen och sådana tredjeländer eller internationella organisationer på grundval av artikel 218 i EUF-fördraget och där villkoren och detaljerade bestämmelser för deras deltagande fastställs.
2. De länder eller internationella organisationer som avses i punkt 1 får lämna ekonomiskt stöd eller naturabidrag till Copernicus. Det ekonomiska stödet och de bidragen ska betraktas som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, i enlighet med artikel 21.2 i budgetförordningen och får tas emot enligt de villkor som anges i avtalet med det ifrågavarande tredjelandet eller den ifrågavarande internationella organisationen.
3. Internationell samordning av observationssystem och informationsutbyte i samband därmed kan behandlas av Copernicus för att stärka dess globala dimension och komplementaritet med beaktande av befintliga internationella avtal och samordningsprocesser.
Artikel 27
Skyddet av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt Copernicus, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oegentligheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt Copernicus.
3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, däribland kontroller på platsen och inspektioner, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (14) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt som finansieras enligt Copernicus.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision och utredningar uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf enligt deras respektive befogenheter i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås för genomförandet av Copernicus.
Artikel 28
Äganderätt
1. Unionen ska vara ägare till samtliga materiella tillgångar och innehavare av samtliga immateriella rättigheter som skapas eller utvecklas inom ramen för Copernicus, om inte annat följer av avtal som i förekommande fall ingåtts med tredje part när det gäller befintliga äganderätter.
2. Villkoren för överlåtelse av äganderätt till unionen ska anges i sådana avtal som avses i punkt 1.
3. Kommissionen ska genom en lämplig ram säkerställa optimal användning av de tillgångar som avses i denna artikel; i synnerhet ska den förvalta de immateriella rättigheter som rör Copernicus så effektivt som möjligt, med hänsyn till behovet av att skydda och ge värde åt unionens immateriella rättigheter, samtliga intressenters intressen och nödvändigheten av en harmonisk utveckling av marknaderna och av den nya tekniken samt tjänsternas kontinuitet. För detta ändamål ska den se till att de kontrakt som ingås inom Copernicus omfattar möjligheten att överlåta eller ge licens för immateriella rättigheter som uppkommer genom arbete i Copernicus.
Artikel 29
Bistånd till kommissionen
Kommissionen får bistås av oberoende experter från olika områden med koppling till Copernicus verksamhetsområde och från en bred krets av berörda parter, inklusive företrädare för Copernicusanvändarna och nationella enheter med ansvar för rymdfrågor, för att tillhandahålla kommissionen nödvändig teknisk och vetenskaplig expertis liksom tvärvetenskapliga och ämnesövergripande perspektiv med beaktande av relevanta befintliga initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå.
Artikel 30
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté (nedan kallad Copernicuskommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
Copernicuskommittén ska sammanträda i särskilda konstellationer särskilt när det gäller säkerhetsaspekter (säkerhetsstyrelsen).
2. Copernicuskommittén ska inrätta ett användarforum som en arbetsgrupp för att bistå Copernicuskommittén när det gäller aspekter på användarkrav, i enlighet med sin arbetsordning.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
5. Företrädare för de enheter till vilka Copernicus uppgifter anförtros ska när så är lämpligt delta som observatörer i arbetet i Copernicuskommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning.
6. De avtal som ingås av unionen i enlighet med artikel 26 får, vid behov, föreskriva deltagande i Copernicuskommitténs arbete av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer i enlighet med villkoren i kommitténs arbetsordning.
7. Copernicuskommittén ska sammanträda regelbundet, helst en gång i kvartalet. Kommissionen ska vid varje möte lämna en rapport om framstegen med Copernicus. Dessa rapporter ska ge en allmän överblick över Copernicus status och utveckling, särskilt med avseende på riskhantering, kostnader, tidsplan, genomförande, upphandling och relevant rådgivning som tillhandahållits kommissionen.
Artikel 31
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 9.7 och 24.1 ska ges till kommissionen för den tid som Copernicus pågår.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.7 och 24.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9.7 och 24.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 32
Utvärdering
1. Senast den 31 december 2017 ska kommissionen efter samråd med berörda parter utarbeta en utvärderingsrapport om uppfyllelsen av målen för alla uppgifter som finansieras av Copernicus i fråga om resultat och genomslag, europeiskt mervärde och effektiv resursanvändning. Det ska bedömas huruvida alla mål fortfarande är relevanta, och hur åtgärderna bidrar till de mål som nämns i artikel 4 och till organisationsstrukturens prestanda och omfattningen av utvecklade tjänster. Bedömningen ska inbegripa en bedömning om ett eventuellt deltagande av relevanta europeiska byråer (inklusive Europeiska byrån för GNSS) och vid behov åtföljas av relevanta lagstiftningsförslag.
Särskilt ska det bedömas hur Copernicusdata- och Copernicusinformationspolicyn har påverkat intressenter och användare i senare led samt inflytandet på företagen och på nationella och privata investeringar i jordobservationsinfrastrukturer.
2. Kommissionen ska utföra den utvärdering som avses i punkt 1 i nära samarbete med de driftsansvariga och Copernicusanvändarna och ska granska Copernicus ändamålsenlighet och effektivitet och dess bidrag till de mål som anges i artikel 4. Kommissionen ska vidarebefordra resultatet av dessa utvärderingar till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén och ska vid behov föreslå lämpliga åtgärder.
3. Kommissionen får, när så krävs med bistånd av oberoende enheter, företa en utvärdering av hur projekten har genomförts och vilken inverkan deras genomförande har haft i syfte att bedöma om målen har uppnåtts, bland annat i fråga om miljöskydd.
4. Kommissionen får begära att en medlemsstat tillhandahåller en särskild utvärdering av åtgärder och därtill hörande projekt som finansieras enligt denna förordning, eller i förekommande fall förser kommissionen med de uppgifter och det bistånd som krävs för att utvärdera sådana projekt.
Artikel 33
Upphävande
1. Förordning (EU) nr 911/2010 ska upphöra att gälla.
2. Eventuella åtgärder som vidtagits på grundval av förordning (EU) nr 911/2010 ska fortsätta att gälla.
3. Hänvisningar till den upphävda förordningen (EU) nr 911/2010 ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.
Artikel 34
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 april 2014.