NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 512/2014
av den 16 april 2014
om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS
EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Av de kombinerade bestämmelserna i artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 (3) och artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 (4) följer att Europeiska byrån för GNSS (nedan kallad byrån) ska handha säkerhetsackrediteringen av de europeiska satellitnavigeringssystemen (nedan kallade systemen) och i det syftet inleda och övervaka tillämpningen av säkerhetsförfaranden och genomförandet av inspektioner av systemens säkerhet.
(2)
Systemen fastställs i artikel 2 i förordning (EU) nr 1285/2013. Systemen är komplexa, och en lång rad intressenter med olika roller deltar i deras inrättande och drift. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att alla intressenter som deltar i genomförandet av Galileo- och Egnosprogrammen (nedan kallade programmen) hanterar och skyddar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med de grundläggande principer och miniminormer som fastställs i kommissionens och rådets säkerhetsbestämmelser om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och att artikel 17 i förordning (EU) nr 1285/2013, som garanterar likvärdigt skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i förekommande fall, gäller för alla intressenter som deltar i genomförandet av programmen.
(3)
De intressenter som deltar i och påverkas av förfarandet för säkerhetsackreditering är medlemsstaterna, kommissionen, berörda unionsbyråer och Europeiska rymdorganisationen (ESA) samt de parter som deltar i rådets gemensamma åtgärd 2004/552/Gusp (5).
(4)
Med tanke på systemens specifika och komplexa karaktär, de olika organ som deltar i deras genomförande och mångfalden av potentiella användare bör säkerhetsackrediteringen underlättas genom lämpligt samråd mellan alla berörda parter, till exempel de nationella myndigheter i medlemsstater och tredjeländer som driver nät kopplade till det system som inrättats inom ramen för Galileoprogrammet för att tillhandahålla offentligt reglerade tjänster, andra relevanta myndigheter i medlemsstaterna, ESA eller, om så föreskrivs i ett internationellt avtal, tredjeländer som är värdstater för systemens markstationer.
(5)
För att möjliggöra att uppgifterna i samband med säkerhetsackreditering genomförs på lämpligt sätt, är det av avgörande betydelse att kommissionen tillhandahåller all information som krävs för att utföra dessa uppgifter. Det är också viktigt att säkerhetsackrediteringsverksamheten samordnas med verksamheten i de programförvaltande organen enligt förordning (EU) nr 1285/2013 och andra enheter som ansvarar för tillämpningen av säkerhetsföreskrifter.
(6)
Den tillämpade riskbedömnings- och riskhanteringsmetoden bör följa bästa praxis. Den bör omfatta att säkerhetsåtgärder tillämpas i linje med begreppet säkerhet på djupet. Den bör beakta sannolikheten av att en risk uppstår eller en befarad händelse inträffar. Den bör dessutom vara proportionell, lämplig och kostnadseffektiv med hänsyn till kostnaderna för att genomföra åtgärder för riskminskning i förhållande till den därav följande säkerhetsvinsten. Syftet med säkerhet på djupet är att förbättra systemens säkerhet genom att tekniska och icke-tekniska åtgärder organiserade som säkerhet i flera skikt genomförs.
(7)
Utvecklingen, inklusive anknuten relevant forskningsverksamhet, och tillverkningen av PRS-mottagare och PRS-säkerhetsmoduler är en mycket känslig verksamhet. Det är därför väsentligt att förfaranden för sådana tillstånd fastställs för tillverkare av PRS-mottagare och PRS-säkerhetsmoduler.
(8)
Med tanke på det potentiellt stora antal nät och den utrustning som ansluts till det system som inrättas inom ramen för Galileoprogrammet, särskilt för PRS-användning, bör dessutom principerna för säkerhetsackrediteringen av dessa nät och denna utrustning fastställas i policyn för säkerhetsackreditering för att säkerställa enhetligheten hos ackrediteringen utan att det inkräktar på behörigheten för medlemsstaternas nationella enheter med behörighet i säkerhetsfrågor. Tillämpningen av dessa principer skulle möjliggöra enhetlig riskhantering och minska behovet av att snabbt intensifiera alla riskminskningsåtgärder på systemnivå, vilket skulle påverka kostnader, tidsplaner, resultat och tillhandahållande av tjänster negativt.
(9)
Produkter och åtgärder som skyddar mot elektromagnetiska läckor (dvs. mot elektronisk avlyssning) och kryptoprodukter som används för att säkra systemen bör utvärderas och godkännas av de nationella enheter som är behöriga för säkerhetsfrågor i det land där det företag som tillverkar dessa produkter är etablerat. När det gäller kryptoprodukter bör den utvärderingen och det godkännandet kompletteras i enlighet med de principer som anges i punkterna 26-30 i bilaga IV till rådets beslut 2013/488/EU (6). Den myndighet som ansvarar för säkerhetsackrediteringen av systemen bör ställa sig bakom urvalet av de godkända produkterna och åtgärderna med beaktande av de övergripande säkerhetskraven på systemen.
(10)
Förordning (EU) nr 912/2010 och särskilt kapitel III anger uttryckligen på vilka villkor byrån ska utföra sina uppgifter vad gäller säkerhetsackreditering av systemen. I synnerhet föreskrivs att besluten om säkerhetsackreditering ska fattas oberoende i förhållande till kommissionen och de enheter som ansvarar för genomförandet av programmen och att systemens säkerhetsackrediteringsmyndighet därmed bör vara ett självständigt organ inom byrån som fattar oberoende beslut.
(11)
I enlighet med denna princip inrättas genom förordning (EU) nr 912/2010 styrelsen för säkerhetsackreditering av europeiska GNSS-system (nedan kallad styrelsen för säkerhetsackreditering) som, parallellt med byråns styrelse och den verkställande direktören, är ett av de tre organen inom byrån. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska utföra de uppgifter som anförtrotts byrån vad avser säkerhetsackreditering och på byråns vägnar fatta beslut om säkerhetsackreditering. Den bör fastställa sin arbetsordning och utse sin ordförande.
(12)
Eftersom kommissionen enligt förordning (EU) nr 1285/2013 bör sörja för programmens säkerhet, inbegripet systemens säkerhet och drift, bör verksamheten inom styrelsen för säkerhetsackreditering inskränkas till säkerhetsackrediteringen av systemen och den bör inte inkräkta på de kommissionens uppgifter och ansvar. Detta bör framför allt gälla kommissionens uppgifter och ansvar enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1285/2013 och artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1104/2011/EU (7), inbegripet antagandet av dokument som avser säkerheten genom en delegerad akt eller genomförandeakt eller på annat sätt i enlighet med dessa artiklar. Utan att det påverkar dessa uppgifter och detta ansvar som kommissionen har, bör styrelsen för säkerhetsackreditering mot bakgrund av sin särskilda sakkunskap emellertid ha rätt att inom sitt behörighetsområde ge kommissionen råd om utformningen av utkast till de akter som avses i de artiklarna.
(13)
Det bör även säkerställas att verksamheten som rör säkerhetsackreditering utförs utan att det påverkar medlemsstaternas nationella befogenheter och rättigheter när det gäller säkerhetsackreditering.
(14)
I säkerhetssammanhang kan termerna inspektioner och tester omfatta bedömningar, kontroller, översyn, revision och tester av säkerheten.
(15)
För att styrelsen för säkerhetsackreditering ska kunna fullgöra sin verksamhet på ett effektivt och ändamålsenligt sätt bör den ha möjlighet att inrätta lämpliga underordnade organ som agerar enligt dess instruktioner. Den bör framför allt inrätta en panel som ska bistå med förberedelser av dess beslut.
(16)
En grupp av experter från medlemsstaterna bör inrättas under tillsyn av styrelsen för säkerhetsackreditering för att utföra kryptodistributionsmyndighetens arbetsuppgifter i fråga om förvaltningen av EU:s kryptografiska material. Denna grupp bör inrättas temporärt för att säkerställa kontinuiteten i förvaltningen av kommunikationssäkerhetsfrågor under Galileoprogrammets uppbyggnadsfas. En varaktig lösning bör tillämpas på längre sikt för att utföra sådana operativa uppgifter när det system som inrättas enligt Galileoprogrammet är helt i drift.
(17)
I förordning (EU) nr 1285/2013 anges ledningsstrukturen för programmen under åren 2014-2020. Enligt den ska kommissionen ha det övergripande ansvaret för programmen. Byrån kommer dessutom att få fler uppgifter och kommer framför allt att kunna spela en viktig roll i samband med driften av systemen och maximeringen av de socioekonomiska fördelarna som dessa kan medföra.
(18)
I detta nya sammanhang är det ytterst viktigt att styrelsen för säkerhetsackreditering verkligen kan utföra sina uppgifter helt självständigt, särskilt i förhållande till byråns övriga organ och verksamheter, liksom att undvika intressekonflikter. Det är således av stor betydelse att inom själva byrån åtskilja säkerhetsackrediteringsverksamheten från byråns övriga verksamheter, såsom ledningen av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo, arbetet med förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen och övriga verksamheter som kommissionen kan tänkas delegera till byrån, särskilt när det gäller driften av systemen. Styrelsen för säkerhetsackreditering och den personal inom byrån som den förfogar över bör därför utföra sitt arbete så att dess oberoende och självständighet i förhållande till byråns övriga uppgifter säkerställs. En konkret och effektiv strukturell uppdelning av byråns olika verksamheter bör genomföras senast den 1 januari 2014. Byråns interna personalregler bör även säkerställa oberoendet och självständigheten hos den personal som utför säkerhetsackreditering i förhållande till personal som utför byråns övriga uppgifter.
(19)
Förordning (EU) nr 912/2010 bör därför ändras, för att ge styrelsen för säkerhetsackreditering och dess ordförande större självständighet och att övergripande anpassa den självständigheten och de befogenheterna till byråns styrelses respektive verkställande direktörs självständighet och befogenheter, med en skyldighet till samarbete mellan byråns olika organ.
(20)
När ledamöter utses för styrelserna och deras ordförande och vice ordförande väljs bör det i förekommande fall beaktas att det är viktigt med en balanserad könsfördelning. Dessutom bör även relevant chefskompetens, administrativ kompetens och budgetrelaterad kompetens tas i beaktande.
(21)
Styrelsen för säkerhetsackreditering, snarare än byråns styrelse, bör förbereda och godkänna den del av byråns arbetsprogram som beskriver de operativa verksamheter som hänger samman med säkerhetsackrediteringen av systemen samt den del av den årliga rapporten om byråns verksamhet och utsikter som hänger samman med säkerhetsackrediteringen av systemen. Den bör i god tid översända dessa till byråns styrelse för att fogas till byråns arbetsprogram och årliga rapport. Den bör också utöva disciplinär myndighet över sin ordförande.
(22)
Ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering bör helst ges en roll som är jämförbar med den verkställande direktörens roll inom byråns övriga verksamheter. Utöver att företräda byrån, vilket redan föreskrivs enligt förordning (EU) nr 912/2010, bör ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering ha hand om säkerhetsackrediteringsarbetet under ledning av nämnda styrelse och genomföra den del av byråns arbetsprogram som avser ackreditering. På uppmaning av Europaparlamentet eller rådet, bör ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering också kunna lägga fram en rapport om styrelsens utförande av sina uppgifter och göra ett uttalande inför dem.
(23)
Lämpliga förfaranden bör utarbetas för det fall styrelsen inte skulle godkänna byråns arbetsprogram, för att se till att säkerhetsackrediteringen inte påverkas utan kan utföras utan avbrott.
(24)
Eftersom flera tredjeländer och eventuellt i framtiden internationella organisationer deltar i programmen, däribland i säkerhetsfrågor, bör det uttryckligen föreskrivas att företrädare för internationella organisationer och tredjeländer, särskilt Schweiz, med vilket land ett samarbetsavtal bör ingås (8), undantagsvis och på vissa villkor kan delta i det arbete som utförs av styrelsen för säkerhetsackreditering. Dessa villkor bör fastställas i ett internationellt avtal som ska ingås med unionen i enlighet med artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), med beaktande av säkerhetsfrågor och framför allt skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Genom samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge (9) och genom protokollen 31 och 37 till EES-avtalet fastställs redan en ram för Norges deltagande. Det bör vara möjligt, med hänsyn till dess särskilda sakkunskap, att höra styrelsen för säkerhetsackreditering inom dess kompetensområde före eller under förhandlingarna om sådana internationella avtal.
(25)
Förordning (EU) nr 912/2010 bör anpassas till principerna i Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma tillvägagångssätt i fråga om decentraliserade organ, som de tre institutionerna antog den 5 juli, 26 juni respektive 12 juni 2012, särskilt vad gäller reglerna för antagande av styrelsebeslut, mandatperioden för ledamöterna i byråns styrelse och styrelsen för säkerhetsackreditering samt för deras ordförande, förekomsten av ett flerårigt arbetsprogram, byråns styrelses befogenheter när det gäller personalförvaltning, utvärdering och ändring av den förordningen, förebyggande och hantering av intressekonflikter samt behandling av uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade men som är känsliga. Processen för antagande av det fleråriga arbetsprogrammet bör genomföras i full överensstämmelse med principerna om lojalt samarbete och med beaktande av tidsbristen i samband med ett sådant arbetsprogram.
(26)
Med hänsyn till förebyggandet och hanteringen av intressekonflikter är det väsentligt att byrån skapar och upprätthåller ett gott rykte i fråga om sitt oberoende, sin integritet och sina höga yrkesstandarder. Det bör aldrig föreligga skälig grund att misstänka att beslut kan ha påverkats av intressen som står i konflikt med byråns roll som ett organ som tjänar hela unionen eller av privata intressen eller anknytningar hos byråns personal, utstationerade nationella experter eller observatörer, eller ledamöterna i byråns styrelse och styrelsen för säkerhetsackreditering, som skulle leda till, eller skulle kunna leda till, en konflikt med den berörda personens offentliga tjänsteutövning. Styrelsen och styrelsen för säkerhetsackreditering bör därför anta uttömmande bestämmelser som omfattar hela byrån med avseende på intressekonflikter. Dessa bestämmelser bör beakta de rekommendationer som revisionsrätten utfärdat i sin särskilda rapport nr 15/2012 som utarbetades på begäran av Europaparlamentet och behovet av att undvika intressekonflikter mellan styrelsens och styrelsen för säkerhetsackrediterings ledamöter.
(27)
För att säkerställa att byrån drivs på ett öppet sätt bör dess arbetsordning offentliggöras. Undantagsvis bör emellertid vissa allmänna och privata intressen skyddas. För att se till att programmen fungerar smidigt bör de fleråriga och årliga arbetsprogrammen samt den årliga rapporten vara så detaljerade som möjligt. De skulle följaktligen kunna innehålla uppgifter som är känsliga ur säkerhets- eller avtalssynpunkt. Det skulle därför vara lämpligt att endast offentliggöra en sammanfattning av de dokumenten. Med hänsyn till behovet av öppenhet bör dessa sammanfattningar emellertid vara så fullständiga som möjligt.
(28)
Det bör även understrykas att byråns arbetsprogram bör fastställas på grundval av en prestandahanteringsprocess, inbegripet resultatindikatorer för ändamålsenlig och effektiv bedömning av uppnådda resultat.
(29)
Byråns arbetsprogram bör även innehålla programplanering för resurserna, bland annat de personalresurser och ekonomiska resurser som avsatts för varje verksamhet och med beaktande av att utgifter som avser byråns nya personalbehov delvis bör kompenseras genom en lämplig minskning i kommissionens tjänsteförteckning under samma period, dvs. 2014-2020.
(30)
Utan att det påverkar det politiska beslutet om sätena för unionens byråer, önskvärdheten av geografisk fördelning och de mål som medlemsstaterna fastställt för nya byråer enligt slutsatserna från medlemsstaternas företrädare, församlade på stats- eller regeringschefnivå i Bryssel den 13 december 2003, vilka det erinras om i Europeiska rådets slutsatser från juni 2008, bör bland annat objektiva kriterier beaktas när beslut fattas om orter för byråns lokalkontor. Dessa kriterier inbegriper lokalernas tillgänglighet, förekomsten av utbildningsinfrastruktur som lämpar sig för barnen till anställda och utstationerade nationella experter, tillträdet till arbetsmarknaden samt tillgången till det sociala trygghetssystemet och hälso- och sjukvård för anställda och utstationerade nationella experter, samt genomförande- och driftskostnader.
(31)
Värdstaterna bör genom specifika arrangemang, exempelvis för utbildning och transport, skapa nödvändiga förutsättningar för att byrån ska kunna fungera väl.
(32)
Genom beslut 2010/803/EU (10) beslutade företrädarna för medlemsstaternas regeringar att byrån ska ha sitt säte i Prag. Värdavtalet mellan Republiken Tjeckien och byrån ingicks den 16 december 2011 och trädde i kraft den 9 augusti 2012. Det värdavtalet och övriga specifika arrangemang anses uppfylla kraven i förordning (EU) nr 912/2010.
(33)
Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, upptäcka och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att vid behov fastställa sanktioner.
(34)
Eftersom artikel 8 i förordning (EU) nr 1285/2013 ger medlemsstaterna möjlighet att bidra med extra medel för att finansiera vissa programinslag bör byrån tillåtas att tillsammans med medlemsstaterna tilldela offentliga kontrakt när så behövs för att den ska kunna utföra sina uppgifter.
(35)
Byrån bör tillämpa kommissionens bestämmelser om säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Den bör även kunna fastställa bestämmelser om uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade men som är känsliga. Dessa bestämmelser bör endast gälla byråns hantering av sådana uppgifter. Med uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade men som är känsliga avses uppgifter eller material som byrån bör skydda på grund av rättsliga förpliktelser som fastställs i fördragen och/eller på grund av deras känslighet. De omfattar, men är inte begränsade till, upplysningar eller material som omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 339 i EUF-fördraget, uppgifter i ärenden som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (11) eller upplysningar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (12).
(36)
Förordning (EU) nr 912/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EU) nr 912/2010 ska ändras på följande sätt:
1.
Artiklarna 2-8 ska ersättas med följande:
”Artikel 2
Uppgifter
Byråns uppgifter ska vara de som anges i artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 (13).
Artikel 3
Interna organ
1. Byråns interna organ ska vara följande:
a)
Styrelsen.
b)
Verkställande direktören.
c)
Styrelsen för säkerhetsackreditering av europeiska GNSS-system (nedan kallad styrelsen för säkerhetsackreditering).
2. Byråns organ ska utföra de uppgifter som anges i artiklarna 6, 8 respektive 11.
3. Styrelsen och verkställande direktören, styrelsen för säkerhetsackreditering och dess ordförande ska samarbeta för att se till att byrån fungerar och att dess interna organ samordnas på det sätt som föreskrivs i byråns interna regler, till exempel styrelsens arbetsordning, arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering, de finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byrån, bestämmelserna om tillämpning av tjänsteföreskrifterna samt villkoren för tillgång till handlingar.
Artikel 4
Rättslig status och lokalkontor
1. Byrån ska vara ett unionsorgan. Den ska ha status som juridisk person.
2. Byrån ska i alla medlemsstater ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt lag. Den ska särskilt kunna förvärva eller avyttra lös och fast egendom och föra talan inför domstolar och andra myndigheter.
3. Byrån får besluta att inrätta lokalkontor i medlemsstaterna, förutsatt att dessa samtycker, eller i tredjeländer som deltar i byråns arbete i enlighet med artikel 23.
4. Dessa kontors lokalisering ska väljas på grundval av objektiva kriterier som fastställts för att se till att byrån fungerar smidigt.
Bestämmelserna om inrättandet av byrån och dess verksamhet i värdmedlemsstaterna och värdtredjeländerna och om de förmåner dessa beviljat den verkställande direktören, styrelseledamöterna och ledamöterna i styrelsen för säkerhetsackreditering, byråns personal och deras familjemedlemmar som omfattas av särskilda avtal mellan byrån och dessa medlemsstater och länder. De särskilda avtalen ska godkännas av styrelsen.
5. Genom de särskilda avtal som avses i punkt 4 ska värdmedlemsstaterna och värdtredjeländerna tillhandahålla de nödvändiga förutsättningarna för att byrån ska fungera smidigt.
6. Med förbehåll för vad som anges i artikel 11a.1 f ska byrån företrädas av sin verkställande direktör.
Artikel 5
Styrelse
1. Härmed inrättas en styrelse som ska utföra de uppgifter som förtecknas i artikel 6.
2. Styrelsen ska bestå av
a)
en företrädare som utses av varje medlemsstat,
b)
fyra företrädare som utses av kommissionen, och
c)
en företrädare utan rösträtt som utses av Europaparlamentet.
Ledamöterna av styrelsen och styrelsen för säkerhetsackreditering ska utses på grundval av graden av relevanta erfarenheter och sakkunskaper.
Styrelseledamöternas mandatperiod ska vara fyra år och kan förnyas en gång. Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna ska sträva efter att begränsa omsättningen av deras företrädare i styrelsen.
Ordföranden eller vice ordföranden i styrelsen för säkerhetsackreditering, en företrädare för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) och en företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska på de villkor som fastställs i styrelsens arbetsordning bjudas in att delta som observatörer i styrelsens möten.
3. Deltagandet av företrädare för tredjeländer och internationella organisationer samt villkoren för detta ska i förekommande fall fastställas i de avtal som avses i artikel 23.1 och ska vara förenliga med styrelsens arbetsordning.
4. Styrelsen ska bland sina ledamöter välja en ordförande och en vice ordförande. Vice ordföranden ska automatiskt ersätta ordföranden när denne är förhindrad att utöva sina uppgifter. Mandatperioden för ordföranden och vice ordföranden ska vara två år, vilket kan förnyas en gång, och varje mandatperiod ska upphöra när den personen inte längre är en styrelseledamot.
Styrelsen ska ha befogenhet att avsätta ordföranden, vice ordföranden eller båda.
5. Ordföranden ska sammankalla styrelsens möten.
Den verkställande direktören ska normalt delta i överläggningarna, om inte ordföranden beslutar annat.
Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden två gånger per år. Dessutom ska den sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av minst en tredjedel av ledamöterna.
Styrelsen får bjuda in personer vilkas ståndpunkter kan vara av intresse och låta dem delta i sammanträdena som observatörer. Styrelseledamöterna får, med förbehåll för arbetsordningen, biträdas av rådgivare eller experter.
Styrelsens sekretariat ska tillhandahållas av byrån.
6. Om inte annat föreskrivs i denna förordning ska styrelsen fatta sina beslut med absolut majoritet bland de ledamöter som är röstberättigade.
Två tredjedelars majoritet bland samtliga ledamöter med rösträtt ska krävas för val och avsättande av ordförande och vice ordförande för styrelsen som avses i punkt 4 samt för antagande av budgeten och arbetsprogrammen.
7. Varje företrädare för medlemsstaterna och kommissionen ska ha en röst. Den verkställande direktören får inte delta i omröstningen. Beslut som grundar sig på artikel 6.2 a och b och 6.5 ska, såvida det inte rör sig om ärenden som omfattas av kapitel III, antas enbart om kommissionens företrädare röstar ja.
I styrelsens arbetsordning ska anges närmare regler om röstningsförfarandet, särskilt villkoren för hur en ledamot får agera på en annan ledamots vägnar.
Artikel 6
Styrelsens uppgifter
1. Styrelsen ska se till att byrån fullgör det uppdrag som den anförtrotts på de villkor som fastställs i denna förordning och fatta alla nödvändiga beslut i detta avseende, utan att det påverkar de befogenheter som styrelsen för säkerhetsackreditering har tilldelats för de verksamheter som omfattas av kapitel III.
2. Styrelsen ska också
a)
senast den 30 juni det första året av den fleråriga budgetram som föreskrivs i artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anta byråns fleråriga arbetsprogram för den period som omfattas av den fleråriga budgetramen efter att utan ändring ha infört den del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.4 a, efter att ha inhämtat kommissionens yttrande. Europaparlamentet ska rådfrågas om detta fleråriga arbetsprogram, förutsatt att samrådet syftar till en diskussion och att resultatet inte är bindande för byrån,
b)
senast den 15 november varje år anta byråns arbetsprogram för det kommande året efter att utan ändring ha infört den del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.4 b, efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,
c)
utöva de budgetfunktioner som anges i artikel 13.5, 13.6, 13.10 och 13.11 och artikel 14.5,
d)
kontrollera driften av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo, i enlighet med artikel 14.1 a ii i förordning (EU) nr 1285/2013,
e)
anta tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (14) i enlighet med artikel 21 i den här förordningen,
f)
godkänna de arrangemang som avses i artikel 23.2 efter att ha hört styrelsen för säkerhetsackreditering om de bestämmelser i de överenskommelser som rör säkerhetsackreditering,
g)
fastställa de tekniska förfaranden som krävs för att den ska kunna sköta sina uppgifter,
h)
anta årsrapporten om byråns verksamhet och planer efter att utan ändring ha infört den del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.4 c och senast den 1 juli översända rapporten till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten,
i)
säkerställa lämplig uppföljning av slutsatserna och rekommendationerna i de utvärderingar och den revision som avses i artikel 26 samt i de undersökningar som utförts av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och i olika interna eller externa revisionsrapporter och till budgetmyndigheten översända all information med relevans för resultaten av utvärderingsförfarandena,
j)
konsulteras av verkställande direktören om de delegeringsavtal som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 1285/2013 innan de undertecknas,
k)
på grundval av ett förslag från verkställande direktören godkänna det samarbetsavtal mellan byrån och ESA som avses i artikel 14.4 i förordning (EU) nr 1285/2013,
l)
på grundval av ett förslag från den verkställande direktören anta en strategi för bedrägeribekämpning,
m)
vid behov och på grundval av förslag från den verkställande direktören, godkänna byråns organisationsstruktur,
n)
anta och offentliggöra sin arbetsordning.
3. Vad gäller byråns personal har styrelsen de befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (15) (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och den myndighet som har befogenhet att ingå avtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda (nedan kallade befogenheter som tillsättningsmyndighet).
I enlighet med förfarandet i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna ska styrelsen fatta ett beslut på grundval av artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda om att delegera relevanta befogenheter som tillsättningsmyndighet till den verkställande direktören och fastställa villkoren för när denna delegering av befogenheter kan upphävas. Den verkställande direktören ska rapportera till styrelsen om utövandet av dessa delegerade befogenheter. Den verkställande direktören får vidaredelegera dessa befogenheter.
Med tillämpning av andra stycket i denna punkt får styrelsen, om synnerliga skäl föreligger, genom ett beslut tillfälligt upphäva en delegering till den verkställande direktören av befogenheterna som tillsättningsmyndighet och de befogenheter som denne vidaredelegerat och utöva dem själv eller delegera dem till en av sina ledamöter eller en annan anställd än den verkställande direktören.
Genom undantag från andra stycket ska dock styrelsen till ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering delegera de befogenheter som avses i första stycket vad gäller rekryteringen, bedömningen och ändringen av lönegradsplaceringen för anställda som deltar i de verksamheter som omfattas av kapitel III samt eventuella disciplinära åtgärder mot sådana anställda.
Styrelsen ska anta tillämpningsföreskrifter till tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda enligt det förfarande som anges i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna. Den ska först samråda med styrelsen för säkerhetsackreditering och ta vederbörlig hänsyn till dess synpunkter vad gäller rekrytering, bedömning och ändring av lönegradsplaceringen för anställda som deltar i de verksamheter som omfattas av kapitel III samt eventuella disciplinära åtgärder.
Den ska även anta ett beslut om bestämmelser för utstationering av nationella experter till byrån. Innan den antar beslutet ska den rådfråga styrelsen för säkerhetsackreditering i fråga om utstationeringen av nationella experter som är inblandade i den säkerhetsackreditering som avses i kapitel III och ta vederbörlig hänsyn till dess synpunkter.
4. Styrelsen ska utse den verkställande direktören och får förlänga eller upphäva dennes mandat i enlighet med artikel 15b.3 och 15b.4.
5. Styrelsen ska ha disciplinär bestämmanderätt över den verkställande direktören i fråga om hans eller hennes arbetsresultat, särskilt i fråga om säkerhetsfrågor som omfattas av byråns behörighet, utom när det gäller verksamhet som bedrivs i enlighet med kapitel III.
Artikel 7
Verkställande direktör
Byrån ska ledas av sin verkställande direktör, som ska utföra sina arbetsuppgifter under styrelsens överinseende, utan att det påverkar de befogenheter som i enlighet med artiklarna 11 och 11a tilldelats styrelsen för säkerhetsackreditering och dennas ordförande.
Utan att det påverkar befogenheterna för kommissionen och styrelsen ska den verkställande direktören vara oberoende i tjänsteutövningen och får varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.
Artikel 8
Den verkställande direktörens arbetsuppgifter
Verkställande direktören ska utföra följande arbetsuppgifter:
a)
Företräda byrån, med undantag för verksamhet och beslut i enlighet med kapitlen II och III och, i enlighet med artikel 6.2 j i den här förordningen, underteckna de delegeringsavtal som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 1285/2013.
b)
Förbereda de samarbetsavtal mellan byrån för GNSS och ESA som avses i artikel 14.4 i förordning (EU) nr 1285/2013 och lägga fram dem för styrelsen i enlighet med artikel 6.2 k i den här förordningen samt underteckna dem efter styrelsens godkännande.
c)
Förbereda styrelsens arbete och utan rösträtt delta i styrelsens arbete, om inte annat följer av artikel 5.5 andra stycket.
d)
Genomföra styrelsens beslut.
e)
Svara för utarbetandet av byråns fleråriga och årliga arbetsprogram och lägga fram dem för styrelsen för godkännande, med undantag för de delar som utarbetats och antagits av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.4 a och b.
f)
Svara för genomförandet av de fleråriga och årliga arbetsprogrammen, med undantag för de delar som genomförts av ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11a.1 b.
g)
Till varje styrelsemöte utarbeta en lägesrapport om det årliga och, i relevanta fall, det fleråriga arbetsprogrammets genomförande, vilket utan ändring ska innehålla ett avsnitt som utarbetats av ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11a.1 d.
h)
Utarbeta en årlig rapport om byråns verksamhet och planer, med undantag för den del som utarbetats och antagits av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.4 c, vad gäller de verksamheter som omfattas av kapitel III och lägga fram den för styrelsen för godkännande.
i)
Vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att byrån verkar i enlighet med denna förordning, bl.a. genom att anta föreskrifter för den interna administrationen och offentliggörandet av meddelanden.
j)
Utarbeta en preliminär beräkning av byråns inkomster och utgifter i enlighet med artikel 13 och genomföra budgeten i enlighet med artikel 14.
k)
Se till att byrån, som huvudman för säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo, kan följa de föreskrifter som anges i rådets gemensamma åtgärd 2004/552/Gusp (16) och fullgöra sin uppgift enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1104/2011/EU (17).
l)
Se till att relevant information om i synnerhet säkerhetsfrågor förmedlas mellan byråns interna organ enligt artikel 3.1 i den här förordningen.
m)
Delge kommissionen byråns uppfattning om de tekniska och operativa specifikationer som krävs för att genomföra den systemutveckling som avses i artikel 12.3 d i förordning (EU) nr 1285/2013, även vad gäller fastställandet av förfaranden för godkännande och översyn, och forskning till stöd för denna utveckling.
n)
I nära samarbete med ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering, vad gäller de frågor om verksamhet för säkerhetsackreditering som omfattas av kapitel III i den här förordningen, utforma byråns organisationsstruktur och lägga fram dem för styrelsen för godkännande.
o)
Med avseende på byråns personal utöva de befogenheter som avses i artikel 6.3 första stycket i den mån dessa befogenheter delegeras till honom eller henne i enlighet med dess andra stycke.
p)
Med styrelsens godkännande anta de åtgärder som krävs för att inrätta lokalkontor i medlemsstaterna eller i tredje land, i enlighet med artikel 4.3.
q)
Se till att sekretariatet och alla nödvändiga resurser för att verksamheten ska fungera väl tillhandahålls styrelsen för säkerhetsackreditering, de organ som avses i artikel 11.11 samt ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering.
r)
Utarbeta en åtgärdsplan för att sörja för uppföljning av slutsatserna och rekommendationerna från de utvärderingar och den revision som avses i artikel 26, med undantag för den del av åtgärdsplanen som avser den verksamhet som omfattas av kapitel III, och ska, efter att utan ändringar ha infört det avsnitt som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering, halvårsvis lämna en lägesrapport till kommissionen som även ska överlämnas till styrelsen för kännedom.
s)
Vidta följande åtgärder till skydd för unionens ekonomiska intressen:
i)
åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet samt använda verkningsfulla övervakningsåtgärder.
ii)
Om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda medel genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner,
t)
För byrån utarbeta en bedrägeribekämpningsstrategi, som står i proportion till bedrägeririskerna, med beaktande av en kostnads-nyttoanalys av de åtgärder som ska vidtas, och tar hänsyn till slutsatser och rekommendationer som följer av utredningar som utförts av Olaf, och översända den till styrelsen för godkännande.
2.
Följande artikel ska införas:
”Artikel 8a
Arbetsprogram och årlig rapport
1. I det fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 6.2 a ska de åtgärder fastställas som byrån ska genomföra inom den period som omfattas av den fleråriga budgetramen enligt artikel 312 i fördraget om Europeiska unionen funktionssätt, däribland de åtgärder med anknytning till internationella förbindelser och kommunikation som byrån ansvarar för. Det programmet ska fastställa den övergripande strategiska programplaneringen, inbegripet mål, milstolpar, förväntade resultat och resultatindikatorer samt resursplanering, inbegripet de personella och ekonomiska resurser som anslås för varje verksamhet. Resultatet av de utvärderingar och den revision som avses i artikel 26 i denna förordning ska beaktas i programmet. I informationssyfte ska det fleråriga arbetsprogrammet även innehålla en beskrivning av de uppgifter som kommissionen har anförtrott byrån, inbegripet de programförvaltningsuppgifter som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 1285/2013.
2. Det årliga arbetsprogram som avses i artikel 6.2 b i denna förordning ska grunda sig på det fleråriga arbetsprogrammet. Det ska innehålla bestämmelser om de åtgärder byrån ska genomföra under det kommande året, däribland de åtgärder med anknytning till internationella förbindelser och kommunikation som byrån ansvarar för. Det årliga arbetsprogrammet ska innehålla detaljerade mål och förväntade resultat, inklusive resultatindikatorer. Det ska tydligt framgå vilka uppgifter som lagts till, ändrats eller strukits jämfört med det föregående budgetåret samt vilka ändringar av resultatindikatorerna och deras målvärden som gjorts. I programmet ska det även anges vilka personella och ekonomiska resurser som ska avsättas för varje verksamhet. I informationssyfte ska det innehålla de uppgifter som kommissionen, i förekommande fall, har anförtrott byrån genom ett delegeringsavtal enligt 14.2 i förordning (EU) nr 1285/2013.
3. Den verkställande direktören ska när det fleråriga och årliga arbetsprogrammet antagits av styrelsen vidarebefordra dem till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna och ska offentliggöra en sammanfattning av dessa.
4. Den årliga rapport som avses i artikel 8 h i denna förordning ska innehålla information om
a)
genomförandet av byråns fleråriga och årliga arbetsprogram, inklusive i fråga om resultatindikatorer,
b)
genomförandet av budgeten och personalplanen,
c)
byråns förvaltnings- och internkontrollsystem och framstegen med att genomföra de system och metoder för projektledning som avses artikel 11 e i förordning (EU) nr 1285/2013,
d)
åtgärder för förbättring av byråns miljöprestanda,
e)
resultaten av intern och extern revision och uppföljningen av revisionsrekommendationer och av rekommendationer om beviljande av ansvarsfrihet,
f)
verkställande direktörens förklaring.
En sammanfattning av den årliga rapporten ska offentliggöras.”
3.
Artikel 9.1 ska ersättas med följande:
”1. I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1285/2013 ska de förfaranden som fastställs i gemensam åtgärd 2004/552/Gusp tillämpas varje gång unionens eller medlemsstaternas säkerhet kan påverkas av systemens drift.”
4.
Artiklarna 10 och 11 ska ersättas med följande:
”Artikel 10
Allmänna principer
Den verksamhet för säkerhetsackreditering av de europeiska GNSS-systemen som anges i detta kapitel ska bedrivas enligt följande principer:
a)
Verksamhet rörande, och beslut om, säkerhetsackreditering ska ske inom ramen för unionens och medlemsstaternas kollektiva säkerhetsansvar.
b)
Ansträngningar ska göras för att nå beslut genom samförstånd.
c)
Säkerhetsackrediteringen ska genomföras enligt en riskbedömnings- och riskhanteringsmetod som ska ta hänsyn till riskerna för de europeiska GNSS-systemens säkerhet samt följderna av riskminskningsåtgärder när det gäller kostnader och tidsplaner, med beaktande av målet att systemens allmänna säkerhetsnivå inte ska sänkas.
d)
Beslut om teknisk säkerhetsackreditering ska utarbetas och fattas av branschfolk med betryggande kompetens för ackreditering av komplexa system och med lämpligt säkerhetsgodkännande, vilka ska agera objektivt.
e)
Ansträngningar ska göras för att höra alla berörda parter med intressen rörande säkerhetsfrågor.
f)
Säkerhetsackrediteringen ska verkställas av alla berörda intressenter i enlighet med en policy för säkerhetsackreditering, utan att Europeiska kommissionens roll enligt förordning (EU) nr 1285/2013 påverkas.
g)
Beslut om säkerhetsackreditering ska, efter det förfarande som fastställs i den berörda policyn för säkerhetsackreditering, grundas på lokala beslut om säkerhetsackreditering som fattats av respektive medlemsstats nationella myndigheter för säkerhetsackreditering.
h)
Ett permanent, öppet och helt begripligt övervakningsförfarande ska säkerställa att säkerhetsriskerna för de europeiska GNSS-systemen är kända, att säkerhetsåtgärderna är utformade för att minska sådana risker till en godtagbar nivå med tanke på unionens och medlemsstaternas säkerhetsbehov och för smidigt fungerande program och att dessa åtgärder tillämpas i enlighet med begreppet säkerhet på djupet. Dessa åtgärders effektivitet ska utvärderas kontinuerligt. Förfarandet som avser säkerhetsriskbedömning och säkerhetsriskhantering ska genomföras gemensamt som ett upprepat förfarande av programmens intressenter.
i)
Säkerhetsackrediteringsbeslut ska fattas med strikt oberoende, även i förhållande till kommissionen och andra organ med ansvar för att genomföra programmen och tillhandahålla tjänster samt i förhållande till byråns verkställande direktör och styrelse.
j)
Säkerhetsackrediteringen ska bedrivas med vederbörligt beaktande av behovet av lämplig samordning mellan kommissionen och de myndigheter som ansvarar för säkerhetsföreskrifternas tillämpning.
k)
Alla intressenter som deltar i genomförandet av programmen ska hantera och skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med de grundläggande principer och miniminormer som fastställs i rådets och kommissionens respektive säkerhetsbestämmelser om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.
Artikel 11
Styrelsen för säkerhetsackreditering
1. En styrelse för säkerhetsackreditering av europeiska GNSS-system (nedan kallad styrelsen för säkerhetsackreditering) inrättas härmed för att utföra de uppgifter som anges i denna artikel.
2. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska utföra sina uppgifter utan att det ansvar som anförtrotts kommissionen genom förordning (EU) nr 1285/2013 påverkas, särskilt i säkerhetsfrågor och utan att medlemsstaternas befogenheter för säkerhetsackreditering påverkas.
3. I egenskap av myndighet för säkerhetsackreditering ska styrelsen för säkerhetsackreditering när det gäller säkerhetsackreditering för de europeiska GNSS-systemen ansvara för att
a)
fastställa och godkänna en policy för säkerhetsackreditering som anger
i)
den omfattning på verksamheten som krävs för att utföra och upprätthålla ackrediteringen av de europeiska GNSS-systemen och deras möjliga samverkan med andra system,
ii)
ett förfarande för säkerhetsackreditering för de europeiska GNSS-systemen med en detaljnivå som motsvarar den erforderliga säkerhetsnivån och med tydliga uppgifter om vad som krävs för godkännande; denna process ska genomföras i enlighet med de relevanta kraven, särskilt de krav som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr 1285/2013,
iii)
rollen för berörda intressenter som deltar i ackrediteringsförfarandet,
iv)
en tidsplan för ackrediteringen som ska stämma överens med programetapperna, särskilt när det gäller utbyggnad av infrastruktur, tillhandahållande av tjänster samt utveckling,
v)
principerna för den säkerhetsackreditering av nät kopplade till systemen och utrustning för offentligt reglerade tjänster (nedan kallad PRS) anslutna till det system som inrättats inom ramen för Galileoprogrammet som medlemsstaternas nationella enheter med behörighet i säkerhetsfrågor ska genomföra,
b)
besluta om säkerhetsackreditering, särskilt om godkännande av satellituppsändningar, tillstånd att sköta driften av systemen i deras olika former och för olika tjänster inklusive signal utsänd i rymden samt tillstånd att sköta driften av markstationerna; när det gäller nät och PRS-utrustning som är ansluten till det system som inrättats inom ramen för Galileoprogrammet ska styrelsen för säkerhetsackreditering endast besluta om tillstånd för organ att tillverka PRS-mottagare eller PRS-säkerhetsmoduler, med beaktande av råd som lämnas av nationella enheter med behörighet i säkerhetsfrågor och de övergripande säkerhetsriskerna,
c)
behandla och, såvida det inte rör sig om dokument som kommissionen ska anta inom ramen för artikel 13 i förordning (EU) nr 1285/2013 och artikel 8 i beslut nr 1104/2011/EU, godkänna all dokumentation om säkerhetsackreditering,
d)
inom ramen för sin behörighet ge kommissionen rådgivning vid utarbetandet av utkast till sådana akter som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr 1285/2013 och artikel 8 i beslut nr 1104/2011/EU, bland annat för fastställande av säkra driftsmetoder, och redovisa sin sammanfattande ståndpunkt,
e)
granska och godkänna den säkerhetsriskbedömning som gjorts i enlighet med det övervakningsförfarande som avses i artikel 10 h, med beaktande av överensstämmelsen med de dokument som avses i led c i den här punkten och dem som utarbetats i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 1285/2013 och artikel 8 i beslut nr 1104/2011/EU, samt samarbeta med kommissionen för att fastställa riskminskningsåtgärder,
f)
kontrollera genomförandet av säkerhetsåtgärder avseende säkerhetsackrediteringen av de europeiska GNSS-systemen genom att själv genomföra eller stödja säkerhetsutvärderingar, inspektioner eller översyner i enlighet med artikel 12 b i denna förordning,
g)
stödja urval av godkända produkter och åtgärder som skyddar mot elektronisk avlyssning (Tempest) och av godkända kryptoprodukter som används för att säkra de europeiska GNSS-systemen,
h)
godkänna eller i relevanta fall, tillsammans med den berörda enheten med behörighet i säkerhetsfrågor, delta i det gemensamma godkännandet av samverkan av de europeiska GNSS-systemen med andra system,
i)
komma överens med den berörda medlemsstaten om den förlaga för åtkomstkontroll som avses i artikel 12 c,
j)
på grundval av de riskrapporter som avses i punkt 11 i denna artikel informera kommissionen om sin riskbedömning och ge kommissionen råd om olika alternativ för hantering av kvarstående risker i fråga om ett givet beslut om säkerhetsackreditering,
k)
i nära kontakt med kommissionen ge rådet råd vid genomförandet av gemensam åtgärd 2004/552/Gusp, efter särskild förfrågan från rådet,
l)
bedriva det samråd som är nödvändigt för att utföra sina uppgifter.
4. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska även
a)
utarbeta och godkänna den del av det fleråriga arbetsprogrammet enligt artikel 8a.1 som avser operativa verksamheter som omfattas av detta kapitel och de personella och ekonomiska resurser som är nödvändiga för att genomföra den verksamheten och i god tid översända den till styrelsen så att den kan ingå i det fleråriga arbetsprogrammet,
b)
utarbeta och godkänna den del av det årliga arbetsprogrammet enligt artikel 8a.2 som avser den operativa verksamhet som omfattas av detta kapitel och de personella och ekonomiska resurser som är nödvändiga för att genomföra den verksamheten och i god tid översända den till styrelsen så att den kan ingå i det årliga arbetsprogrammet,
c)
utarbeta och godkänna den del av den årliga rapporten enligt artikel 6.2 h som avser byråns verksamhet och planer som omfattas av detta kapitel och de personella och ekonomiska resurser som är nödvändiga för att slutföra denna verksamhet och dessa planer och i god tid översända den till styrelsen så att den kan ingå i den årliga rapporten.
d)
anta och offentliggöra sin arbetsordning.
5. Kommissionen ska fortlöpande hålla styrelsen för säkerhetsackreditering underrättad om konsekvenserna av eventuella beslut som planerats av denna styrelse om det korrekta genomförandet av programmen och planerna för hantering av kvarstående risker. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska beakta alla sådana yttranden från kommissionen.
6. Beslut som fattas av styrelsen för säkerhetsackreditering ska riktas till kommissionen.
7. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska bestå av en företrädare per medlemsstat, en företrädare för kommissionen och en företrädare för den höga representanten. Medlemsstaterna, kommissionen och den höga representanten ska sträva efter att begränsa omsättningen av deras respektive företrädare i styrelsen för säkerhetsackreditering. Mandattiden för ledamöterna i styrelsen för säkerhetsackreditering ska vara fyra år med möjlighet till förlängning. En företrädare för ESA ska bjudas in att delta i styrelsemötena i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatör. Undantagsvis får även företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer inbjudas att närvara vid möten som observatörer för ärenden som direkt avser dessa tredjeländer eller internationella organisationer. Arrangemangen för sådant deltagande av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer och villkoren för detta ska fastställas i de avtal som avses i artikel 23.1 och ska vara förenliga med arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering.
8. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska bland sina ledamöter välja en ordförande och en vice ordförande med två tredjedelars majoritet bland de ledamöter som har rösträtt. Vice ordföranden ska automatiskt ersätta ordföranden när denne är förhindrad att utöva sina uppgifter.
Styrelsen för säkerhetsackreditering ska ha befogenhet att avsätta ordföranden, vice ordföranden eller båda. Styrelsen ska fatta sitt beslut om avsättning med två tredjedelars majoritet.
Mandatperioden för ordföranden och vice ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering ska vara två år, med möjlighet till förlängning en gång. Mandatperioden för var och en av dessa personer ska upphöra när han eller hon inte längre är ledamot i styrelsen för säkerhetsackreditering.
9. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska ha tillgång till alla personella och materiella resurser som krävs för att tillhandahålla lämpligt administrativt stöd och göra det möjligt för den att tillsammans med de organ som anges i punkt 11 utföra sina uppgifter på ett oberoende sätt, särskilt när det gäller att handlägga ärenden, inleda säkerhetsförfaranden och övervaka deras genomförande, inspektera systemens säkerhet, bereda beslut och organisera sina möten. Den ska dessutom ha tillgång till all den information som den behöver för att fullgöra sina uppgifter, och som byrån förfogar över, utan att det påverkar de principer för självständighet och oberoende som avses i artikel 10 i.
10. Styrelsen för säkerhetsackreditering och den personal inom byrån som den förfogar över ska utföra sitt arbete på ett sätt som garanterar självständigheten och oberoendet i förhållande till byråns övriga verksamheter, särskilt i förhållande till operativ verksamhet i samband med driften av systemen, i enlighet med programmens mål. En ändamålsenlig organisatorisk fördelning ska därför göras i byrån mellan den personal som deltar i den verksamhet som omfattas av detta kapitel och byråns övriga personal. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska omedelbart underrätta den verkställande direktören, styrelsen och kommissionen om omständigheter som kan motverka dess självständighet eller oberoende. Om byrån inte kan lösa problemet ska kommissionen undersöka situationen i samråd med de berörda parterna. Med utgångspunkt i resultatet av denna undersökning ska kommissionen vidta lämpliga motåtgärder som byrån ska genomföra och underrätta Europaparlamentet och rådet om detta.
11. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska inrätta särskilda underställda organ, som ska handla enligt dess instruktioner, för att hantera specifika frågor. Den ska i synnerhet, samtidigt som den nödvändiga kontinuiteten i arbetet tryggas, inrätta en panel som ska genomföra översyner av säkerhetsanalyser och tester för att ta fram relevanta riskrapporter i syfte att bistå styrelsen i beredandet av beslut. Styrelsen för säkerhetsackreditering får inrätta och upplösa expertgrupper som ska bidra till panelens arbete.
12. Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet och den byråns uppgift enligt artikel 14.1 a i i förordning (EU) nr 1285/2013 ska en grupp av experter från medlemsstaterna inrättas under Galileoprogrammets uppbyggnadsfas under tillsyn av styrelsen för säkerhetsackreditering för att utföra kryptodistribueringsmyndighetens arbetsuppgifter i fråga om förvaltningen av EU:s kryptografiska material avseende framför allt
i)
förvaltningen av nyckelförsörjningspunkter och de nycklar som krävs för att det system som inrättats inom Galileoprogrammet ska fungera,
ii)
kontrollen av att förfaranden för redovisning, säker hantering, förvaring och distribution av PRS-nycklar har fastställts och tillämpas.
13. Om enighet enligt de allmänna principer som avses i artikel 10 i denna förordning inte kan nås ska styrelsen för säkerhetsackreditering fatta ett majoritetsbeslut efter omröstning i enlighet med artikel 16 i fördraget om Europeiska unionen, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 i denna förordning. Kommissionens företrädare och den höga representantens företrädare ska inte rösta. Styrelseordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering ska på dess vägnar underteckna de beslut som fattas av styrelsen för säkerhetsackreditering.
14. Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål hålla Europaparlamentet och rådet underrättade om hur antagandet av ackrediteringsbeslut påverkar det korrekta genomförandet av programmen. Om kommissionen anser att ett beslut som fattats av styrelsen för säkerhetsackreditering i betydande grad kan påverka programmens korrekta genomförande, t.ex. i fråga om kostnader, tidsplaner eller prestanda, ska den omedelbart informera Europaparlamentet och rådet.
15. Med hänsyn till Europaparlamentets och rådets synpunkter, som bör framföras inom en månad, får kommissionen anta varje lämplig åtgärd i enlighet med förordning (EU) nr 1285/2013.
16. Styrelsen ska regelbundet informeras om hur arbetet i styrelsen för säkerhetsackreditering fortskrider.
17. Tidsplanen för arbetet i styrelsen för säkerhetsackreditering ska respektera det årliga arbetsprogram som avses i artikel 27 i förordning (EU) nr 1285/2013.”
5.
Följande artikel ska införas:
”Artikel 11a
Arbetsuppgifter som åligger ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering
1. Ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering ska
a)
leda säkerhetsackrediteringen under ledning av styrelsen för säkerhetsackreditering,
b)
under ledning av styrelsen för säkerhetsackreditering genomföra den del av byråns fleråriga och årliga arbetsprogram som omfattas av detta kapitel,
c)
samarbeta med den verkställande direktören och hjälpa denne att upprätta den tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 och byråns organisationsstruktur,
d)
utarbeta avsnittet i den lägesrapport som avses i artikel 8 g om den operativa verksamhet som omfattas av detta kapitel och i god tid översända det till styrelsen för säkerhetsackreditering och verkställande direktören så att det kan tas med i lägesrapporten,
e)
utarbeta avsnittet i den årliga rapport och i den åtgärdsplan som avses i artikel 8 h respektive r om den operativa verksamhet som omfattas av detta kapitel och i god tid överlämna det till verkställande direktören,
f)
företräda byrån vid alla verksamheter och beslut som omfattas av detta kapitel,
g)
ska, med avseende på den del av byråns personal som deltar i de verksamheter som omfattas av detta kapitel, utöva de befogenheter enligt artikel 6.3 första stycket som delegerats till honom eller henne i enlighet med artikel 6.3 fjärde stycket.
2. För verksamheter som omfattas av detta kapitel får Europaparlamentet och rådet vända sig till ordföranden i styrelsen för säkerhetsackreditering med begäran om en diskussion vid dessa institutioner om byråns arbete och utsikter, bland annat vad avser det fleråriga och det årliga arbetsprogrammet.”
6.
I artikel 12 ska led b ersättas med följande:
”b)
enligt överenskommelse med och under tillsyn av nationella enheter med behörighet i säkerhetsfrågor ge av styrelsen för säkerhetsackreditering vederbörligen bemyndigade personer tillgång till alla uppgifter och alla områden och/eller platser knutna till säkerheten inom system som omfattas av respektive medlemsstats jurisdiktion i enlighet med dess nationella lagstiftning och utan åtskillnad på grund av medlemsstatsmedborgares nationalitet, vilket inbegriper säkerhetsinspektioner och tester som beslutats av styrelsen för säkerhetsackreditering samt den process för övervakning av säkerhetsrisker som avses i artikel 10 h; dessa inspektioner och tester ska utföras i enlighet med följande principer:
i)
Vikten av säkerhet och en effektiv riskhantering inom de inspekterade enheterna ska betonas.
ii)
Man ska rekommendera motåtgärder för att minska de specifika konsekvenserna av att de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifternas konfidentialitet, riktighet eller tillgänglighet går förlorad.”
7.
Artikel 13 ska ändras på följande sätt:
a)
Punkt 3 ska ersättas med följande:
”3. Den verkställande direktören ska, för de verksamheter som omfattas av kapitel III, i nära samarbete med ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering, utarbeta ett utkast till inkomst- och utgiftsberäkning för det följande budgetåret och då tydligt ange åtskillnaden mellan de delar i utkastet till inkomst- och utgiftsberäkning som avser säkerhetsackreditering och de som avser byråns övriga verksamhet. Ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering får skriftligen yttra sig över detta förslag och den verkställande direktören ska översända både förslaget till beräkning och yttrandet till styrelsen och till styrelsen för säkerhetsackreditering, åtföljt av ett utkast till tjänsteförteckning.”
b)
Punkterna 5 och 6 ska ersättas med följande:
”5. Styrelsen ska varje år på grundval av förslaget till beräkning av inkomster och utgifter och i nära samarbete med styrelsen för säkerhetsackreditering lägga fram en beräkning av inkomster och utgifter för byrån för det följande budgetåret för de verksamheter som omfattas av kapitel III.
6. Styrelsen ska senast den 31 mars översända beräkningen, som också ska innehålla ett utkast till verksamhetsplan tillsammans med ett preliminärt årligt arbetsprogram, till kommissionen och till de tredjeländer eller internationella organisationer med vilka unionen har ingått avtal i enlighet med artikel 23.1.”
8.
I artikel 14 ska punkt 10 ersättas med följande:
”10. Europaparlamentet ska före den 30 april år n + 2 på rekommendation av rådet, som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, bevilja den verkställande direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande år n, utom för den del av budgetgenomförandet som avser uppgifter som i förekommande fall har anförtrotts byrån enligt artikel 14.2 i förordning (EU) nr 1285/2013, på vilken det förfarande som avses i artiklarna 164 och 165 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (18) ska tillämpas.
9.
Följande kapitel ska införas:
”KAPITEL IVa
PERSONALRESURSER
Artikel 15a
Personal
1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och de tillämpningsföreskrifter för tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren som antagits gemensamt av Europeiska unionens institutioner ska gälla för den personal som är anställd vid byrån.
2. Byråns personal ska bestå av anställda som byrån ska rekrytera i nödvändig omfattning för att kunna utföra sina uppgifter. De ska ha lämpligt säkerhetsgodkännande med hänsyn till skyddsklassificeringen av den information som de hanterar.
3. Byråns interna regler, till exempel styrelsens arbetsordning, arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering, de finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byrån, bestämmelserna om tillämpning av tjänsteföreskrifterna samt villkoren för tillgång till handlingar, garanterar självständighet och oberoende för den personal som utövar verksamheter inom säkerhetsackreditering gentemot den personal som utövar byråns övriga verksamheter, i enlighet med artikel 10 i.
Artikel 15b
Verkställande direktör: utnämning och mandat
1. Den verkställande direktören ska vara tillfälligt anställd vid byrån i enlighet med artikel 2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda vid unionen.
2. Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet, från en förteckning över kandidater, upprättad av kommissionen efter ett öppet och transparent uttagningsförfarande efter att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller i andra publikationer.
Den kandidat som styrelsen väljer får före utnämningen uppmanas att göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.
Ordföranden för styrelsen ska företräda byrån när avtalet med den verkställande direktören ingås.
Styrelsen ska fatta sitt beslut om att utse den verkställande direktören med två tredjedelars majoritet.
3. Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fem år. När den mandatperioden löper ut ska kommissionen göra en utvärdering av de resultat som den verkställande direktören har uppnått, med beaktande av byråns framtida uppgifter och utmaningar.
På förslag av kommissionen får styrelsen på grundval av den utvärdering som avses i första stycket förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst en fyraårsperiod.
Beslut om att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod ska antas med två tredjedelars majoritet.
En verkställande direktör vars mandatperiod har förlängts får inte därefter delta i ett urvalsförfarande för samma tjänst.
Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Före en förlängning får den verkställande direktören uppmanas att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från ledamöterna.
4. Styrelsen får på förslag från kommissionen eller från en tredjedel av sina ledamöter avsätta den verkställande direktören, vilket ska ske genom ett beslut med två tredjedelars majoritet.
5. Europaparlamentet och rådet får vända sig till den verkställande direktören med begäran om en diskussion vid dessa institutioner om byråns arbete och utsikter, bland annat vad avser det årliga och det fleråriga arbetsprogrammet. Denna diskussion ska inte beröra frågor med anknytning till verksamhet för säkerhetsackreditering som omfattas av kapitel III.
Artikel 15c
Utstationerade nationella experter
Byrån får också anlita nationella experter. Dessa experter ska ha lämpligt säkerhetsgodkännande med hänsyn till skyddsklassificeringen av den information som de hanterar. Tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda ska inte gälla för denna personal.”
10.
Artiklarna 16 och 17 ska ersättas med följande:
”Artikel 16
Förebyggande av bedrägeri
1. För bekämpning av bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet ska Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (19) gälla för byrån utan inskränkning. I detta syfte ska byrån ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (20) och anta lämpliga bestämmelser som ska gälla byråns personal och nationella experter genom att använda den beslutsmall som finns i bilagan till det avtalet.
2. Revisionsrätten ska ha befogenhet att utöva tillsyn hos dem som mottagit utbetalningar från byrån samt hos uppdragstagare och underleverantörer som har erhållit unionsfinansiering genom byrån, på grundval av handlingar som lämnats till den eller genom att använda inspektioner på plats.
3. När det gäller bidrag som finansierats eller avtal som ingåtts av byrån kan Olaf genomföra utredningar, vilket omfattar kontroller och inspektioner på plats, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (21), för att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska befogenheten att utföra revision och utredningar uttryckligen tillerkännas revisionsrätten och Olaf enligt deras respektive befogenheter i samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås av byrån.
Artikel 17
Privilegier och immunitet
Protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska gälla för byrån och dess personal enligt artikel 15a.
11.
Artikel 18 ska utgå.
12.
Artiklarna 22 och 23 ska ersättas med följande:
”Artikel 22
Säkerhetsbestämmelser om skydd av säkerhetsskyddsklassificerad eller känslig information
1. Byrån ska tillämpa kommissionens säkerhetsbestämmelser om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.
2. Byrån får i sina interna bestämmelser fastställa föreskrifter om hantering av icke säkerhetsskyddsklassificerad men känslig information. Bestämmelserna ska bl.a. omfatta utbyte, hantering och lagring av sådan information.
Artikel 22a
Intressekonflikter
1. Ledamöter av styrelsen och av styrelsen för säkerhetsackreditering, den verkställande direktören samt utstationerade nationella experter och observatörer ska redovisa åtaganden och intressen med uppgift om huruvida det saknas eller föreligger direkta eller indirekta intressen som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende. Dessa redovisningar ska vara exakta och fullständiga. De ska göras skriftligen när tjänsten tillträds och förnyas varje år. De ska uppdateras vid behov, särskilt vid relevanta förändringar av personliga omständigheter hos de berörda personerna.
2. Ledamöter av styrelsen och av styrelsen för säkerhetsackreditering, den verkställande direktören samt utstationerade nationella experter och observatörer samt externa experter som deltar i ad hoc-grupper ska innan det deltar vid ett möte exakt och fullständigt redovisa huruvida det saknas eller föreligger intressen som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende i fråga om ärenden på dagordningen och ska avstå från att delta i diskussionen och omröstningen i sådana ärenden.
3. Styrelsen och styrelsen för säkerhetsackreditering ska i sin arbetsordning fastställa de praktiska formerna för den intresseredovisning som avses i punkterna 1 och 2 och för förebyggandet och hanteringen av intressekonflikter.
Artikel 23
Deltagande av tredjeländer och internationella organisationer
1. Byrån ska vara öppen för deltagande av tredjeländer och internationella organisationer. Deltagandet och villkoren för detta ska fastställas i ett avtal mellan unionen och tredjelandet eller den internationella organisationen i enlighet med förfarandet i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
2. I enlighet med de relevanta bestämmelserna i dessa avtal ska det utarbetas praktiska arrangemang för dessa tredjeländers eller internationella organisationers deltagande i byråns arbete, inklusive arrangemang om deras deltagande i byråns initiativ, finansiella bidrag och personal.
Artikel 23a
Gemensam upphandling tillsammans med medlemsstaterna
När byrån utför sina uppgifter ska den tillåtas att tilldela offentliga kontrakt gemensamt med medlemsstaterna i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (22).
13.
Artikel 26 ska ersättas med följande:
”Artikel 26
Översyn, utvärdering och revision
1. Kommissionen ska senast den 31 december 2016 och därefter vart femte år utvärdera byrån, särskilt med avseende på dess effektivitet, ändamålsenlighet, funktion, arbetsmetoder, resursbehov och hur den använder de resurser den tilldelats. Utvärderingen innefattar framför allt en bedömning av eventuella ändringar av omfattningen och arten av byråns uppgifter och vilka budgetkonsekvenser detta har haft. Tillämpningen av byråns policy för intressekonflikter ska tas upp, och även omständigheter som kan ha försvårat för styrelsen för säkerhetsackreditering att vara oberoende och självständig ska avspeglas.
2. Kommissionen ska översända en rapport om utvärderingen och dess slutsatser till Europaparlamentet, rådet, byråns styrelse och styrelsen för säkerhetsackreditering. Resultaten av utvärderingen ska offentliggöras.
3. Varannan utvärdering ska omfatta en granskning av byråns bokslut med hänsyn tagen till dess mål och uppgifter. Om kommissionen anser att det inte längre är motiverat att ha kvar byrån med hänsyn till de mål och uppgifter den har tilldelats kan kommissionen i tillämpliga fall föreslå att denna förordning upphävs.
4. Extern revision av byråns resultat får genomföras på begäran av styrelsen eller kommissionen.”
Artikel 2
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 16 april 2014.