PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1343/2013
av den 12 december 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom rådets förordning (EG) nr 1184/2007 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av persulfater med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Taiwan och Amerikas förenta stater (nedan kallade den ursprungliga undersökningen och de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna för Kina infördes i form av en värdetull på 71,8 % för alla företag utom två kinesiska exporterande tillverkare, för vilka individuella tullsatser beviljades.
2. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(2)
Den 10 oktober 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallad tillkännagivande om inledande) (3) i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av persulfater med ursprung i Kina.
(3)
Översynen inleddes sedan en bestyrkt begäran lämnats in av två europeiska tillverkare (RheinPerChemie GmbH&Co. KG och United Initiators GmbH&Co. KG) (nedan kallade sökandena) som svarar för 100 % av unionens totala produktion av persulfater.
(4)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3. Undersökning
3.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(5)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2011-30 september 2012 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3.2 Parter som berörs av undersökningen
(6)
Kommissionen underrättade officiellt sökandena, exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer och användare som man visste var berörda, tillverkare i möjliga jämförbara länder samt företrädarna för Kina om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(7)
Eftersom det skulle kunna finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen som berörs, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för dessa parter. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(8)
Ingen av importörerna gav sig till känna.
(9)
Endast en exporterande tillverkare från Kina besvarade frågeformuläret. Därför var det inte nödvändigt att göra ett stickprov av exporterande tillverkare.
(10)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till de parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två unionstillverkare, en exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i Turkiet som ansågs kunna vara ett jämförbart land.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
a)
Tillverkare i unionen
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland.
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland.
b)
Exporterande tillverkare i Kina
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(12)
Den berörda produkten är densamma som den som omfattades av den ursprungliga undersökningen, nämligen peroxosulfater (persulfater), inklusive kalium(peroximonosulfat)sulfat (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2833 40 00 och ex 2842 90 80.
(13)
Den berörda produkten används som initiator eller som oxidationsmedel i en rad sammanhang. Den används t.ex. som polymerisationsinitiator vid tillverkningen av polymer, som etsmedel vid tillverkningen av kretskort, i hårvårdsprodukter, vid avklistring av textilier, vid papperstillverkning samt som desinfektionsmedel och för att rengöra tandproteser.
(14)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer på unionsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
1. Allmänna kommentarer
(15)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det för närvarande förekom dumpning och huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna för viss import från Kina skulle upphöra att gälla.
(16)
Såsom förklaras i skäl 9 var det endast en kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen, och denna exporterade inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Såsom nämns nedan i skäl 22 och som förklaras i detalj i skälen 51-53 visade undersökningen att en och samma exportör svarade för i princip all import från Kina under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning och är inte föremål för den nuvarande översynen. Ingen dumpningsanalys kunde därför göras i det här fallet.
2. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
(17)
För att kunna bedöma sannolikheten för återkommande dumpning beaktades den information som lämnades av den samarbetande kinesiska exporterande tillverkaren, den information som samlats in enligt artikel 18 i grundförordningen och tillgängliga uppgifter om de exporterande tillverkare som inte samarbetade. De tillgängliga uppgifterna hämtades ur begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, den information som offentliggjordes i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes av Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) (5) i mars 2013, den statistik som kommissionen har tillgång till, dvs. de uppgifter som medlemsstaterna lämnar varje månad enligt artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6), och importuppgifter från Eurostat.
a) Priser och importvolymer till unionen från Kina och övriga tredjeländer
(18)
De tillgängliga uppgifterna i undersökningen visade att en kinesisk exportör svarade för i princip all import från Kina under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning (6). Denna import är således inte föremål för några antidumpningsåtgärder. Priserna för denna import låg under unionsindustrins priser under perioden.
(19)
Trots att de kinesiska importpriserna till unionen ökade med 29 % under skadeundersökningsperioden var de fortfarande låga och underskred unionsindustrins priser under översynsperioden. Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade också, men endast med 7 %.
(20)
Den enda samarbetande kinesiska exportören är föremål för de nuvarande antidumpningsåtgärderna och exporterade inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Undersökningen visade dock att exportören exporterade till marknader i tredjeländer till dumpade priser och att dess priser var ännu lägre än priserna på unionsmarknaden för den nuvarande importen från Kina. Detta tyder på att exportörerna i Kina fortsätter att dumpa priserna och att deras priser är låga.
(21)
Unionsmarknaden mottar i stort sett import från tre länder: Kina, Turkiet och Förenta staterna, som vardera svarar för 8-10 % av marknaden och två unionstillverkare som har en marknadsandel på 65-75 %. Undersökningen visade att Förenta staterna fortsatte sin närvaro på unionsmarknaden och stod för omkring en tredjedel av den totala importen under översynsperioden. Förenta staternas priser låg i genomsnitt 10 % över importpriserna från Kina. Detta i kombination med det konstaterade prisunderskridandet av unionsindustrins priser visar att den kinesiska importen fortsatte att pressa ned försäljningspriserna i unionen.
(22)
Såsom nämns ovan i skäl 18 var det en enda exportör som svarade för den kinesiska importen under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning. Mellan 2009 och översynsperioden ökade denna import i volym med 24 %, och dess marknadsandel ökade från 8 till 9,6 % av unionens totala förbrukning under samma period.
(23)
Det är värt att komma ihåg att det under åren 1995-2001 infördes antidumpningsåtgärder mot persulfater från Kina. När dessa åtgärder upphävdes, ökade importvolymerna från Kina från knappt 200 ton 2001 till över 4 000 ton 2003 och mer än fördubblades till nästan 9 000 ton 2006. Importen från Kina övertog över 20 % av unionsmarknaden på bara några år. Under perioden 2003-2006 fördubblade Kina sin marknadsandel, medan förbrukningen ökade med 7 %. Detta visar att de kinesiska exportörerna i avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle kunna ta en betydande marknadsandel i unionen.
(24)
Mot bakgrund av ovannämnda omständigheter och överväganden, särskilt Kinas reaktion på upphävandet av åtgärderna på unionsmarknaden 2001, den kinesiska prisnivån under översynsperioden och den fortsatta dumpningen på marknader i tredjeländer, anses det sannolikt att den lågt prissatta kinesiska importen på kort sikt åter skulle strömma in i stora kvantiteter till unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.
b) De kinesiska tillverkarnas prissättningsbeteende på andra exportmarknader
(25)
Såsom nämns i skäl 16 ovan exporterade det samarbetande kinesiska företaget inte till unionen under översynsperioden, och det gick inte att jämföra dess normalvärde på hemmamarknaden med exportpriserna till unionen. Såsom nämns i skäl 24 ovan gjordes det dock en bedömning av om företagets export till tredjeländer skedde till dumpade priser under översynsperioden. Eftersom företaget hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet utifrån uppgifter som företaget självt lämnat.
(26)
För de tre typer av den berörda produkten för vilka den inhemska försäljningen var representativ och såldes vid normal handel, fastställdes det genomsnittliga normalvärdet utifrån de priser som betalats av de oberoende kunderna på den inhemska marknaden. För en produkttyp var man tvungen att beräkna normalvärdet på grundval av produktionskostnaden i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Företagets tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader och den vinst som gjordes på inhemsk försäljning vid normal handel användes i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen för att fastställa normalvärdet för den produkttypen.
(27)
Jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris på nivån fritt fabrik till tredjeländer fastställda utifrån rapporterade och kontrollerade uppgifter visade på en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal på 9,4 %.
(28)
När det gäller prissättningsbeteende är Indiens och Förenta staternas befintliga antidumpningsåtgärder också ett tydligt tecken på de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpningsbeteende på övriga marknader.
c) Unionsmarknadens attraktionskraft
(29)
Undersökningen visade att det samarbetande kinesiska företaget exporterade till en lång rad tredjeländer, t.ex. Brasilien, Indonesien, Malaysia, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand och Förenade Arabemiraten. Det samarbetande kinesiska företagets exportpriser på marknaderna i tredjeländer jämfördes därför med unionsindustrins försäljningspriser och priset på den kinesiska importen under översynsperioden på unionsmarknaden. Jämförelsen visade att den samarbetande kinesiska exportören kraftigt underskred unionsindustrins priser med upp till 40 % under översynsperioden.
(30)
Analysen visar å ena sidan att priserna på unionsmarknaden är högre och därmed mycket attraktiva och å andra sidan att de priser som andra kinesiska exportörer erbjuder är lägre än de nuvarande kinesiska importpriserna på unionsmarknaden.
(31)
Det är också värt att notera att det samarbetande företagets normalvärde under översynsperioden generellt sett var lägre än unionsindustrins försäljningspriser. Detta bekräftar att unionsmarknaden är mycket attraktiv och att den uppenbarligen skulle innebära högre vinster för kinesiska tillverkare. Den låga prisnivån i Kina tycks inte bero på någonting annat än ett överskott i fråga om kapacitet och utbud av den berörda produkten.
(32)
Såsom nämns i skäl 28 ovan har marknaderna i vissa tredjeländer, t.ex. Förenta staterna och Indien, blivit mindre attraktiva för kinesiska exportörer på grund av de befintliga antidumpningsåtgärderna. Relativt sett konstaterades det dessutom att prisnivån var lägre på marknaderna i övriga tredjeländer än på unionsmarknaden. Marknaderna i övriga tredjeländer som inte omfattas av åtgärder försörjs redan av företag som verkar på dessa marknader, vilket innebär att en eventuell outnyttjad kapacitet i Kina sannolikt skulle komma att användas för export till unionsmarknaden.
(33)
Baserat på ovanstående väntas den kinesiska importen åter öka i volym och ytterligare pressa ned priserna på unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.
d) Produktionskapacitet och överskottskapacitet som är tillgänglig för export
(34)
I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades analysen av Kinas outnyttjade kapacitet i frånvaron av andra uppgifter på tillgängliga uppgifter, dvs. den begränsade information som den samarbetande kinesiska exporterande tillverkaren lämnat om marknadssituationen i Kina, den begränsade information som unionsindustrin lämnat och annan offentlig information om de fem största identifierade tillverkarna i Kina samt uppgifter som samlats in i det inledande skedet. Den information som inhämtats från dessa källor konstaterades vara samstämmig.
(35)
Baserat på denna information bedöms det finnas en ledig produktionskapacitet på över 100 000 ton i Kina, vilket är omkring tre gånger så mycket som unionens förbrukade volym under översynsperioden.
(36)
Baserat på den samarbetande tillverkarens kapacitetsutnyttjande drogs slutsatsen att det kan finnas betydande ledig kapacitet i Kina som skulle kunna användas för att öka produktionen och styras över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna inte längre skulle tillämpas.
e) Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(37)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs det vara sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande åtgärderna inte längre skulle tillämpas. Det är särskilt nivån på det fastställda normalvärdet för Kina, den samarbetande tillverkarens dumpningsbeteende på marknaderna i tredjeländer, befintliga antidumpningsåtgärder mot kinesiska exportörer i Indien och Förenta staterna, unionsmarknadens attraktionskraft jämfört med andra marknader och en betydande outnyttjad produktionskapacitet i Kina som gör det som sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.
D. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Definition av unionsindustrin
(38)
Under den aktuella undersökningen bekräftades det att persulfater endast tillverkas av två tillverkare i unionen. De svarar för 100 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden. Båda dessa tillverkare var positiva till begäran om översyn och samarbetade i undersökningen.
(39)
De båda företagen utgör därmed unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.
2. Inledande anmärkning
(40)
För att säkerställa konfidentiell behandling enligt artikel 19 i grundförordningen presenteras uppgifterna för de båda unionstillverkarna i indexerad form eller i form av intervall.
(41)
Informationen om importen har analyserats utifrån KN-nummer för de tre huvudtyperna av den likadana produkten, ammoniumpersulfat, natriumpersulfat, kaliumsulfat, och utifrån Taric-nummer för den fjärde typen, kalium(peroximonosulfat)sulfat. Analysen av importen kompletterades med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen.
3. Förbrukningen i unionen
(42)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på KN-nummer och Taric-nummer.
(43)
Unionens förbrukning var något högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. En ökning på 22 % noterades mellan 2009 och 2010, men därefter minskade förbrukningen stadigt med omkring 18 %.
Tabell 1
Förbrukning
2009
2010
2011
ÖP
Förbrukning (i ton)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen enligt artikel 14.6.
4. Den kinesiska importens volym, pris och marknadsandel
(44)
Den kinesiska importens volym och marknadsandel analyserades baserat på uppgifter från Eurostat och uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.
(45)
Jämförelsen mellan de ovannämnda databaserna visar att all import från Kina härrör från det företag som i den ursprungliga undersökningen konstaterades inte ha gjort sig skyldigt till dumpning. Det innebär att marknadsandelen för den dumpade importen från Kina och dess prisutveckling inte kan analyseras.
(46)
Eftersom de kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för antidumpningsåtgärder inte exporterade den berörda produkten till unionen under översynsperioden, var det heller inte möjligt att beräkna prisunderskridandet för Kina.
5. Import från övriga tredjeländer
(47)
I tabellen nedan anges importvolymen från andra länder, samt deras priser och marknadsandel, under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna fastställdes utifrån statistik baserat på KN- och Taric-nummer. Av de konfidentialitetsskäl som anges i skäl 40 ovan presenteras uppgifterna om marknadsandel i indexerad form.
Tabell 2
Import från övriga tredjeländer
2009
2010
2011
ÖP
Turkiet
Importvolym (ton)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Pris euro/ton
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Marknadsandel
Index
100
106
89
126
Förenta staterna
Importvolym (ton)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Pris euro/ton
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Marknadsandel
Index
100
88
100
68
Övriga tredjeländer
Importvolym (ton)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Pris euro/ton
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Marknadsandel
Index
100
80
76
65
Totalt från tredjeländer
Importvolym (ton)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Pris euro/ton
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Marknadsandel
Index
100
92
91
85
Källa: Eurostat och Taric.
(48)
Importvolymen från övriga tredjeländer till unionsmarknaden minskade med omkring 12 % under skadeundersökningsperioden, och genomsnittspriset ökade med 6 % under samma period. Den marknadsandel som övriga tredjeländer förlorade övertogs delvis av den kinesiska importen och unionsindustrin. Under samma period ökade unionsindustrin sina priser med i genomsnitt 7 %, såsom anges i skäl 64 nedan.
6. Unionsindustrins ekonomiska situation
6.1 Inledande anmärkningar
(49)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
6.2 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(50)
Unionsindustrins produktion ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Ökningen var mest uttalad mellan 2009 och 2010 då produktionen ökade med 32 procentenheter. Den stabiliserades därefter och minskade något mellan 2011 och översynsperioden.
Tabell 3
Unionens totala produktion
2009
2010
2011
ÖP
Produktion (ton)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Källa: Svar på frågeformulär.
(51)
Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionen ökade under perioden 2009-2011, ökade kapacitetsutnyttjandet generellt med 34 %. Denna utveckling förändrades under översynsperioden eftersom den minskade produktionen även ledde till att kapacitetsutnyttjandet minskade med sex procentenheter enligt nedan:
Tabell 4
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2009
2010
2011
ÖP
Produktionskapacitet (ton)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitetsutnyttjande
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Källa: Svar på frågeformulär.
6.3 Lager
(52)
Även om unionsindustrins utgående lager ökade kraftigt mellan 2009 och översynsperioden ligger nivån kvar på en relativt låg nivå jämfört med produktionsnivån.
Tabell 5
Utgående lager
2009
2010
2011
ÖP
Utgående lager (ton)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Källa: Svar på frågeformulär.
6.4 Försäljningsvolym
(53)
Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden till icke-närstående kunder följde utvecklingen av förbrukningen och kulminerade 2010 för att sedan minska under åren därefter fram till och med översynsperiodens slut. Under skadeundersökningsperioden ökade den med 6 %.
Tabell 6
Försäljning till icke-närstående kunder
2009
2010
2011
ÖP
Volym (i ton)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Källa: Svar på frågeformulär.
6.5 Marknadsandel
(54)
Eftersom försäljningsvolymerna till unionen följde utvecklingen av förbrukningen var unionsindustrins marknadsandel relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7
Unionens marknadsandel
2009
2010
2011
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat och Taric.
6.6 Tillväxt
(55)
Såsom förklaras ovan ökade unionens förbrukning bara med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin lyckades öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel något under samma period.
6.7 Sysselsättning och produktivitet
(56)
Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin förblev stabil mellan 2009 och översynsperioden. Produktiviteten per arbetstagare, beräknad som produktion i ton per arbetstagare, ökade emellertid märkbart under denna period i linje med produktionsutvecklingen. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 8
Total sysselsättning och produktivitet i unionen
2009
2010
2011
ÖP
Personalindex
100
100
103
101
Produktivitetsindex
100
132
131
124
Källa: Svar på frågeformulär.
6.8 Försäljningspris per enhet
(57)
Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % mellan 2009 och översynsperioden. Denna sjuprocentiga ökning av unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris kan förklaras av förändringar i den produktmix som de sålde under skadeundersökningsperioden. Detta pris, även om man räknar in möjliga skillnader i produktmixen, var betydligt högre än det pris som den samarbetande kinesiska tillverkaren tog ut vid export till tredjeländer.
Tabell 9
Pris per enhet vid försäljning i unionen
2009
2010
2011
ÖP
Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/ton)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Källa: Svar på frågeformulär.
6.9 Lönsamhet
(58)
Under 2009 redovisade unionsindustrin ett resultat nära noll. Därefter, mellan 2010 och översynsperioden, låg lönsamheten över 10 %. Det plötsliga hoppet i lönsamhetsindex mellan 2009 och 2010 beror således på den mycket låga basnivån under 2009 som var ett kritiskt år för unionsindustrin. Den höga lönsamheten under 2011 berodde på en extraordinär kostnadsbesparande händelse som inte kommer att upprepas i framtiden. Detta återspeglas redan i den minskade lönsamheten under översynsperioden, vilket fortsätter att vara trenden.
Tabell 10
Lönsamhet
2009
2010
2011
ÖP
Lönsamhet för försäljningen i unionen
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Källa: Svar på frågeformulär.
6.10 Investeringar och avkastning på investeringar
(59)
Undersökningen visade att unionsindustrin lyckades upprätthålla en hög investeringsnivå under hela skadeundersökningsperioden.
(60)
Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2009, och 2011 var inte ett representativt år, såsom förklaras i skäl 58 ovan.
Tabell 11
Investeringar och avkastning på investeringar
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
ÖP
Investeringar
100
71
110
99
Avkastning på investeringar
100
3 166
4 647
2 455
Källa: Svar på frågeformulär.
6.11 Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(61)
Kassaflödet, som påverkar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, mätt i procentandel av omsättningen för den berörda produkten, följde ungefär samma trend som lönsamheten. Det förbättrades kraftigt fram till 2011 och minskade sedan under översynsperioden.
Tabell 12
Kassaflöde
2009
2010
2011
ÖP
Kassaflöde
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Källa: Svar på frågeformulär.
6.12 Löner
(62)
Samtidigt som antalet personer som var sysselsatta inom unionsindustrin, var ganska oförändrat ökade deras löner med 12 % under skadeundersökningsperioden.
6.13 Dumpningsmarginalens storlek
(63)
Som förklarades ovan förekom det inte någon dumpad import från Kina under skadeundersökningsperioden, varför det inte har varit möjligt att bedöma dumpningsmarginalens storlek.
6.14 Återhämtning från tidigare dumpning
(64)
Med tanke på frånvaron av import till dumpade priser från Kina, det relativt höga kapacitetsutnyttjandet och unionsindustrins ökade marknadsandel, dess lönsamhetsnivå och den positiva utvecklingen för vissa ekonomiska indikatorer, dras slutsatsen att unionsindustrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning under skadeundersökningsperioden. Denna återhämtning skedde dock ganska nyligen, och en viss nedgång för vissa skadeindikatorer, såsom kassaflöde, avkastning på investeringar och investeringar, konstaterades på unionsmarknaden under översynsperioden.
7. Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(65)
Undersökningen visade att importen av produkter till dumpade priser från Kina upphörde på unionsmarknaden direkt efter införandet av de ursprungliga åtgärderna 2007 och förekom inte under skadeundersökningsperioden eller översynsperioden. All kinesisk import på unionsmarknaden härrör från den kinesiska tillverkaren som konstaterades inte ha gjort sig skyldig till dumpning i den ursprungliga undersökningen. Detta innebar att unionsindustrin kunde ha en hög produktionsnivå, öka sin försäljningsvolym, sina genomsnittliga försäljningspriser, sin marknadsandel och sin lönsamhet och förbättra sin övergripande ekonomiska situation.
(66)
Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. På grund av den minskade förbrukningen och försämringen av vissa skadeindikatorer under översynsperioden som beskrevs ovan är läget i unionsindustrin fortfarande sårbart.
E. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(67)
För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphöra, analyserades den kinesiska importens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(68)
Analysen var inriktad på Kinas outnyttjade kapacitet och de kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer och på unionsmarknaden.
2. Outnyttjad kapacitet i Kina
(69)
Enligt den information som samlats in och verifierats under undersökningen beräknas det i Kina finnas en produktionskapacitet för den berörda produkten på omkring 100 000 ton. Det finns dessutom flera små tillverkare utspridda över landet, vilket gör att denna siffra blir ännu högre.
(70)
På grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbete finns det inte några tillgängliga uppgifter om exakt hur stor procentandel av denna kapacitet som är outnyttjad och som skulle kunna användas för att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden. Undersökningen visade dock att den enda samarbetande kinesiska tillverkaren har en outnyttjad kapacitet på omkring 30 %. En extrapolering av denna information till alla kinesiska företag skulle innebära att det för närvarande finns en outnyttjad kapacitet på över 30 000 ton i Kina.
(71)
Baserat på ovanstående skulle det i Kina finnas 20 000-25 000 ton av den berörda produkten tillgängliga för export, även om de kinesiska företagen inte skulle utnyttja sin fulla kapacitet. Mot bakgrund av iakttagelserna och slutsatserna i skälen 22-44 ovan är det tydligt att Kina skulle exportera denna tillgängliga outnyttjade kapacitet till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde. Denna potentiella ytterligare exportvolym bör ses mot bakgrund av en unionsförbrukning på omkring 25 000-35 000 ton under översynsperioden.
3. Exporten från Kina
(72)
Såsom nämns i skäl 20 ovan visade undersökningen att Kinas export till tredjeländer skedde till dumpade priser. Dessutom ledde resultaten av den översyn vid giltighetstidens utgång som gjordes av berörda myndigheter i Förenta staterna och Indien till rekommendationen att gällande antidumpningsåtgärder för persulfater från Kina bör förlängas. I det här läget räknar man med att de kinesiska exportörernas outnyttjade produktionskapacitet främst kommer att användas för export till unionsmarknaden om åtgärderna upphör. Såsom förklaras i skäl 32 ovan väntas eventuell outnyttjad kapacitet i Kina användas för att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden, med tanke på att marknaderna i övriga tredjeländer som inte omfattas av åtgärder redan försörjs av företag som verkar på dessa marknader.
(73)
Med tanke på att kinesiska exportörer tidigare gjort sig skyldiga till dumpning, vilket ledde till införandet av gällande åtgärder och att de för närvarande bedriver dumpning i tredjeländer, kan slutsatsen dras att dessa exportvolymer skulle exporteras till unionen till dumpade priser.
(74)
Såsom nämns i skäl 23 ovan är det värt att komma ihåg att det under åren 1995-2001 infördes antidumpningsåtgärder mot export av persulfater från Kina. Eftersom dessa åtgärder inte förlängdes, ökade importen från Kina från mindre än 200 ton 2001 till nästan 10 000 ton 2006, och tog därmed över mer än 20 % av unionsmarknaden.
4. Slutsats
(75)
Mot bakgrund av resultatet av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet som finns i Kina, Kinas fortsatta dumpning i tredjeländer, de kinesiska exportörernas begränsade möjligheter att sälja på marknaderna i andra stora tredjeländer och deras bevisade förmåga att styra över exportvolymer till unionsmarknaden, anser kommissionen att unionsindustrins ställning på dess viktigaste marknad skulle försvagas och att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas eftersom Kina sannolikt skulle exportera till dumpade priser. Det finns inga skäl att tro att unionsindustrins förbättrade resultat till följd av gällande åtgärder skulle fortsätta eller förbättras om åtgärderna skulle upphävas. Tvärtom finns det goda förutsättningar för att den kinesiska importen skulle styras över till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer och att detta sannolikt skulle undergräva den positiva utvecklingen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Den sannolika dumpade importen från Kina skulle kunna pressa ned unionsindustrins försäljningspriser och få unionsindustrin att förlora marknadsandelar och skulle därför ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat, som fortfarande är sårbart, såsom förklaras i skäl 66 ovan.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(76)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter.
(77)
Eftersom denna undersökning är en översyn av gällande åtgärder bedömdes om de gällande antidumpningsåtgärderna hade någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.
2. Unionsindustrins intresse
(78)
I skäl 70 ovan drogs slutsatsen att unionsindustrins situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra. Därför vore det till gagn för unionsindustrin att fortsätta med åtgärderna eftersom unionstillverkarna då borde kunna bibehålla sina försäljningsvolymer, sina marknadsandelar, sin lönsamhet och sin totalt sett positiva ekonomiska situation. Omvänt skulle unionsindustrins överlevnad allvarligt hotas om åtgärderna upphörde, eftersom det finns skäl att förvänta sig att den kinesiska importen skulle styras om till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer som skulle orsaka återkommande skada.
3. Användarnas intresse
(79)
Ingen av de 44 kontaktade användarna besvarade frågeformuläret eller samarbetade. Användarna samarbetade inte i den ursprungliga undersökningen heller. Utifrån användarnas bristande intresse drog man slutsatsen att det inte skulle strida mot användarnas intresse att bibehålla åtgärderna. Dessutom visade undersökningen att den berörda produkten har en ganska marginell inverkan på kostnaderna på produkter i efterföljande led och att det inte skulle påverka användarindustrin negativt att bibehålla åtgärderna. Undersökningen visade också att användarna lätt kan byta leverantör på grund av produktens art och på grund av att det finns flera olika leverantörer på marknaden.
4. Importörernas intresse
(80)
Ingen av de 14 kontaktade importörerna besvarade frågeformuläret eller samarbetade. Importörerna samarbetade inte i den ursprungliga undersökningen heller. Utifrån importörernas bristande intresse drogs slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att bibehålla åtgärderna. Undersökningen visade att importörerna lätt kan köpa från andra leverantörer på marknaden, särskilt från unionsindustrin och från amerikanska och kinesiska exportörer som säljer produkterna utan att dumpa priserna.
5. Slutsats
(81)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(82)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(83)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 1184/2007, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(84)
I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som enbart gäller de företag för vilka en individuell tullsats har införts, bör tillämpas enligt följande: Det ska för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla övriga tillverkare.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av peroxosulfater (persulfater), inklusive kalium(peroximonosulfat)sulfat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2833 40 00 och ex 2842 90 80 (Taric-nummer 2842908020), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Alla övriga företag
71,8 %
A999
3. De individuella antidumpningstullar som fastställs för de företag som anges i punkt 2 ska endast tillämpas om en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 12 december 2013.