ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
ze dne 23. července 2014
o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).
(8)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).
(9)
V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(10)
Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.
(11)
Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.
(12)
Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(13)
Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.
(14)
Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.
(16)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(17)
Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.
(18)
Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(19)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
1.2.1. Postup týkající se banky ATE
(20)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).
(21)
Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.
(22)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.
(23)
V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.
(24)
V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.
(25)
V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.
(26)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).
1.2.2. Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku
(27)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.
(28)
Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.
(29)
Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.
(30)
Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.
(31)
Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).
(32)
Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(33)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP (v %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem
Celková nominální hodnota
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(35)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(36)
V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(37)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(38)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).
(39)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(40)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(41)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(42)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(43)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(45)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(46)
Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).
(47)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(48)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisté úrokové výnosy
1 207
1 194
1 047
1 664
Provozní výnosy celkem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové provozní náklady
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Příjmy před rezervami
625
405
989
525
Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
(5 911)
Záporný goodwill
351
3 810
Čistý zisk/ztráta
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
31. prosinec 2010
31. prosinec 2011
31. prosinec 2012 (31)
31. prosinec 2013 (32)
Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiva celkem
57 561
49 352
70 408
92 010
Vlastní kapitál celkem (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.
(50)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.
(51)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.
(52)
Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
2.2.1. Nabytí banky ATE
(53)
Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.
(54)
Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.
(55)
V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.
(57)
Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.
(58)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.
(59)
Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.
(60)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.
(61)
Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).
(62)
Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.
(63)
Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(64)
Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.
2.2.2. Nabytí banky Geniki
(65)
Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).
(66)
Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.
(67)
Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.
(68)
Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.
(69)
Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.
2.2.3. Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku
(70)
Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.
(71)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.
(72)
Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.
(73)
V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).
Tabulka 6
Převedené činnosti tří kyperských bank
Převedené činnosti
Aktiva
Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu
Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu
Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)
Závazky
Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku
Zdroj:
Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.
(74)
Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.
(75)
Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.
(76)
Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.
(77)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.
2.2.4. Nabytí banky MBG
(78)
Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).
(79)
Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.
(80)
Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.
(81)
Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.
2.2.5. Přehled společných účinků akvizic
(82)
Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.
Tabulka 7
Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku
31.12.2012
Pouze Řecko
Banka Piraeus samostatně
ATE
Geniki
Kyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvěry
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
část nové skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvěry
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
část nové skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
část nové skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaměstnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
část nové skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
část nové skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(83)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(84)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).
(85)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(86)
V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.
(87)
Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(88)
Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(89)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(90)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.
(91)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(92)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
(v mil. EUR)
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
(v mil. EUR) (48)
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(93)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(94)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.
(95)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(96)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(97)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(98)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)
(99)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).
(100)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2
(101)
Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:
(i)
částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;
(ii)
částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;
(iii)
částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).
(102)
Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.
(103)
Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.
(104)
Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.
(105)
Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.
(106)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).
(107)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)
2.3.4.1. Opatření podpory ve prospěch banky ATE
(108)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.
(109)
V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.
(110)
Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.
(111)
Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.
2.3.4.2. Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)
(112)
Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.4.1. Domácí operace
(113)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.
(114)
Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(115)
Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.
(116)
V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.
Tabulka 9
Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014
Období
2011
2012
2013
1. pololetí 2014
Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice
360
918
1 316
1 037
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
346
889
1 037
899
Celkový počet uzavřených poboček během období
14
29
279
138
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(117)
V období 2011-2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.
Tabulka 10
Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010-2013
Období
2011
2012
2013
Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice
6 370
12 616
18 628
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
6 172
12 365
16 558
Snížení počtu zaměstnanců
198
251
2 070
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(118)
V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]
(119)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.
(120)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).
(121)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.
(122)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).
(123)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(124)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).
(125)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.
(126)
V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).
(127)
Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).
(128)
Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.
(129)
Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.
(130)
Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(131)
Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.
(132)
Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(133)
V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(134)
Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).
2.5. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(135)
Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(136)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).
(137)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]
(138)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.
(139)
Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).
(140)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).
(141)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).
(142)
Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).
(143)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).
(144)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(145)
Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(146)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).
(147)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(148)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(149)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS
(150)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(151)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.
(152)
Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.
(153)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).
(154)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.
(155)
Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(159)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.
(160)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(161)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(163)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU
6.1. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE
(167)
V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.
(168)
V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus - zahrnující převedené činnosti banky ATE - umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.
(169)
Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.
6.2. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
6.2.1. Existence státní podpory a její výše
(170)
Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(171)
Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).
(172)
Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.
(173)
Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).
(174)
Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.
(175)
Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(176)
Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce státní podpory
(177)
Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.
(178)
Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).
(179)
Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost - tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.
(180)
Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.
6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(181)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(182)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).
(183)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(184)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(185)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
(a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
(b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
(c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(186)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(187)
Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
(188)
Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.
6.2.3. Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1. Vhodnost
(189)
Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.
(190)
Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.2.3.2. Nezbytnost
(191)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.
(192)
V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.
(193)
Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.
(194)
Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.
6.2.3.3. Přiměřenost
(195)
Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.
(196)
Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).
(197)
Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.3.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(198)
Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(199)
Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.1. Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem
(200)
V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.
(201)
Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.
6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(202)
Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.
6.2.4.3. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(203)
Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(204)
Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.
(205)
Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.
(206)
Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(207)
Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(208)
Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS
7.1. EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(209)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(210)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(211)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(212)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.
(213)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(214)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(215)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(216)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.
(217)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.
(218)
Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.
(219)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(220)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.
(221)
Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(222)
Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(223)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)
(224)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.
(225)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.
(227)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(228)
Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(229)
Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(230)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala
(231)
Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
750 milionů EUR
2,1 %
B1
B2
B3
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Kapitálová podpora
4 700 milionů EUR
1 553 milionů EUR
1 082 milionů EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3
8 085 milionů EUR
23,7 %
Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2
7 003 milionů EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizace
Kapitálová podpora
5 891 milionů EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců
6 641 milionů EUR
19,4 %
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 9,9 miliardy EUR
Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(232)
Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).
(233)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(234)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(235)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(236)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)
(237)
Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(238)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(239)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(240)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(242)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(243)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(244)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(245)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(246)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(247)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(248)
Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(249)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(250)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(251)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(252)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(253)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(254)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(255)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.
(256)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).
(257)
Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.
(258)
Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(259)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(260)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
(261)
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(262)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(263)
Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(264)
Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(265)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(266)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(267)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(268)
Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.
(269)
Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.
(270)
Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(271)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(272)
Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.
(273)
Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.3. Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž
(274)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(275)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(276)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.
(277)
Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(278)
Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE
(279)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(280)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.
(281)
Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(282)
Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(283)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).
(285)
Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž
(286)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(287)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(288)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.
(289)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(290)
Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí banky Geniki
(291)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky
(292)
Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(293)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.
(294)
Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.
(295)
Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.
(296)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.
7.5.3.2. Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(297)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(298)
Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.
(299)
Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.
(300)
Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.3.3. Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž
(301)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(302)
Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(303)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.
(304)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(305)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností
(306)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4. Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci
7.5.4.1. Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(307)
Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(308)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.
(309)
Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.
(310)
Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.2. Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(311)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(312)
Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).
(313)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.3. Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž
(314)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(315)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(316)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.
(317)
Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4.4. Závěr ohledně nabytí banky MBG
(318)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(319)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(320)
Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).
(321)
Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.
(322)
Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).
(323)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.
(324)
Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(325)
Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(326)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(327)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(328)
Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(329)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(330)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(331)
Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(332)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(333)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(334)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.
(335)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.
(336)
Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.
(337)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(338)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(339)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(340)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(341)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(342)
Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(343)
Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(344)
Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(345)
V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.
(346)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(348)
Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.
(349)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(350)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(351)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(352)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).
(353)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.
(354)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(355)
Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(356)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(357)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(358)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.
7.6.6. Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(360)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.
8. ZÁVĚR
(361)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
e)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
2. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
g)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 23. července 2014.
KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/455
av den 23 juli 2014
om det statliga stöd SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) som Grekland har genomfört till förmån för Piraeus Bank Group beträffande rekapitaliseringen och omstruktureringen av Piraeus Bank SA
[delgivet med nr C(2014) 5217]
(Endast den engelska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstaterna och berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 FÖRFARANDE I SAMBAND MED PIRAEUS BANK
(1)
Genom beslut av den 19 november 2008 godkände kommissionen en stödordning med namnet ”Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (stödåtgärder till förmån för kreditinstituten i Grekland) (nedan kallad stödordningen för bankindustrin i Grekland) för att säkerställa stabiliteten i det grekiska finansiella systemet. Stödordningen för bankindustrin i Grekland gör det möjligt att bevilja stöd i form av en av de tre åtgärder som ingår i stödordningen, dvs. en rekapitaliseringsåtgärd, en garantiåtgärd och en åtgärd i form av statsobligationslån (2). I maj 2009 rekapitaliserade Grekland Piraeus Bank (nedan kallad banken (3)) inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden.
(2)
I skäl 14 i beslutet av den 19 november 2008 angavs att en omstruktureringsplan för mottagarna av rekapitaliseringsåtgärden skulle anmälas till kommissionen.
(3)
Den 23 juli 2010 överlämnade de grekiska myndigheterna en omstruktureringsplan till kommissionen. Kommissionen registrerade den planen, efterföljande uppdateringar av planen och kompletterande upplysningar från de grekiska myndigheterna som stödärende SA.30342 (PN 26/2010) respektive stödärende SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banken har flera gånger erhållit statliga garantier och statsobligationslån inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland (4). Den har även erhållit statligt garanterat akut likviditetsstöd.
(5)
Den 20 april 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en utfästelse till banken där den åtog sig att delta i bankens ökning av aktiekapitalet. Den 28 maj 2012 beviljade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en tillfällig rekapitalisering på 4 700 miljoner euro till banken (nedan kallad den första tillfälliga rekapitaliseringen).
(6)
Den 10 maj 2012 underrättade de grekiska myndigheterna formellt kommissionen om den utfästelse om åtagande som den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade lämnat till banken. Kommissionen registrerade detta som ett icke anmält stöd (stödärende SA.34826 (2012/NN)) eftersom åtgärden redan hade genomförts.
(7)
Genom beslut av den 27 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet beträffande den första tillfälliga rekapitaliseringen (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus) (5).
(8)
I december 2012 beviljade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en andra tillfällig rekapitalisering på 1 553 miljoner euro till banken (nedan kallad den andra tillfälliga rekapitaliseringen). Den 21 december 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden även en utfästelse till banken om att delta i bankens ökning av aktiekapitalet och emittering av konvertibla kapitalinstrument till ett värde av 1 082 miljoner euro (6). De grekiska myndigheterna anmälde dessa åtgärder till kommissionen den 20 december 2012 (7).
(9)
I september 2012 meddelade banken att den hade för avsikt att förvärva Geniki från Société Générale SA (nedan kallad Société Générale). Under september och oktober hade kommissionen många telefonkonferenser och omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken angående förvärvet av Geniki.
(10)
Den 19 oktober 2012 ingick banken ett aktieköpsavtal med Société Générale om förvärvet av Société Générales hela aktieinnehav (99,08 %) i Geniki.
(11)
Den 12 december 2012 översände kommissionens avdelningar en skrivelse till Grekland med deras preliminära bedömning av förvärvet av Geniki.
(12)
Den 26 februari 2013 informerade banken kommissionen om att den hade för avsikt att förvärva Millennium Bank Greece SA (nedan kallad MBG). Kommissionen hade många telefonkonferenser och omfattande e-postkorrespondens med de grekiska myndigheterna och banken angående förvärvet av MBG.
(13)
Den 25 mars 2013 översände kommissionens avdelningar en skrivelse till Grekland med deras preliminära bedömning av förvärvet av MBG.
(14)
Den 22 april 2013 meddelade banken att den hade ingått ett avtal med Millennium Banco Portugues (nedan kallad BCP) angående förvärvet av hela MBG:s aktiekapital och att BCP skulle delta i den kommande ökningen av Piraeus kapital.
(15)
Den 3 juni 2013 omvandlade den grekiska stabilitetsfonden delvis den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen till aktier motsvarande ett värde av 5 891 miljoner euro. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden sköt dessutom till ytterligare 1 094 miljoner euro till banken, i enlighet med det åtagande fonden hade gjort i samband med bankens förvärv av den friska delen av Agricultural Bank of Greece (nedan kallad ATE) och av de grekiska filialerna till tre cypriotiska bankerna (se avsnitt 1.2). Dessutom sköt privata investerare till 1 444 miljoner euro. Hela rekapitaliseringen uppgick till 8 429 miljoner euro och kallas nedan rekapitaliseringen våren 2013.
(16)
Den 19 december 2013 informerade de grekiska myndigheterna kommissionen om villkoren för rekapitaliseringen våren 2013.
(17)
De grekiska myndigheterna överlämnade en slutlig omstruktureringsplan för banken (nedan kallad omstruktureringsplanen) till kommissionen den 25 juni 2014. Samma dag tillhandahöll de information om det statligt garanterade akuta likviditetsstödet. Myndigheterna uppgav att de hade för avsikt att fortsätta tillhandahålla likviditetsstöd till banken, samt statliga garantier för skuldinstrument och statsobligationslån inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland.
(18)
Under det administrativa förfarandet höll kommissionen flera telefonkonferenser och bedrev omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken.
(19)
Grekland godtar att föreliggande beslut undantagsvis endast antas på engelska.
1.2 FÖRFARANDE I SAMBAND MED DE FÖRVÄRVADE AFFÄRSVERKSAMHETERNA
1.2.1 Förfarande i samband med ATE
(20)
I april 2011 genomförde Grekland ett kapitaltillskott på 1 445 miljoner euro till ATE (i detta belopp ingick de 675 miljoner euro som ursprungligen hade beviljats inom ramen för det grekiska rekapitaliseringsprogrammet). Dessutom erhöll ATE likviditetsstöd på 6 103 miljoner euro. Genom beslut av den 23 maj 2011 godkände kommissionen dessa åtgärder på grundval av en omstruktureringsplan för ATE (nedan kallat beslutet om omstrukturering av ATE) (8).
(21)
Den 29 december 2011 deltog Grekland i en nyemission i ATE på 290 miljoner euro.
(22)
Den 22 mars 2012 överlämnade Grekland en rapport från den grekiska centralbanken i vilken det föreslogs att ATE skulle avvecklas via ett köp- och övertagandeförfarande (9) av utvalda tillgångar och skulder i ATE (nedan kallad ATE:s överlåtna verksamhet), medan resterande tillgångar och skulder skulle avvecklas via en skräpbank.
(23)
I juli 2012 meddelade banken att den hade förvärvat den friska delen av ATE, som hade befunnit sig i likvidation.
(24)
Samtidigt åtog sig den grekiska finansiella stabilitetsfonden att täcka bankens kapitalbehov till följd av de förvärvade tillgångarna. Den 27 januari 2013 konstaterade den grekiska centralbanken att det kapital som behövdes för regleringsändamål till följd av förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet uppgick till 570 miljoner euro, och att detta belopp skulle täckas av den grekiska finansiella stabilitetsfonden.
(25)
Genom beslut av den 3 maj 2013 (10) (nedan kallat beslutet om likvidation av ATE) konstaterade kommissionen att de stödåtgärder som hade beviljats vid tidpunkten för överlåtelsen av ATE:s verksamhet inte utgör statligt stöd till banken utan till ATE:s överlåtna verksamhet. Kommissionen konstaterade dessutom att stödet skulle vara förenligt med den inre marknaden om bankens omstruktureringsplan, som numera innefattar ATE:s överlåtna verksamhet, gör det möjligt att återställa bankens långsiktiga lönsamhet.
(26)
I juni 2013 gav den grekiska finansiella stabilitetsfonden banken ett kapitaltillskott på 570 miljoner euro inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (11).
1.2.2 Förfarande i samband med den grekiska verksamheten i Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank och Hellenic bank (nedan kallade de tre cypriotiska bankerna)
(27)
Efter det extrainsatta eurogruppsmötet (12) den 15 mars 2013 enades de cypriotiska myndigheterna och EU, Internationella valutafonden (nedan kallad IMF) och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECB) om en politisk överenskommelse om vad ett kommande makroekonomiskt anpassningsprogram bör grundas på. Framför allt enades man om att de tre cypriotiska bankernas verksamhet i Grekland skulle överföras till en grekisk bank.
(28)
Banken och andra grekiska banker uppgav sig vara intresserade av att ta över de cypriotiska bankernas verksamhet i Grekland.
(29)
Den 22 mars 2013 godkände den grekiska finansiella stabilitetsfonden bankens erbjudande om att förvärva de tre cypriotiska bankernas grekiska filialer, inlånings- och utlåningsverksamhet. Som villkor för erbjudandet ålades HFSF att tillhandahålla aktiekapital till banken motsvarande värdet på köpeskillingen för den förvärvade verksamhetens aktiekapital.
(30)
De grekiska myndigheterna och den grekiska finansiella stabilitetsfonden höll även kommissionens avdelningar underrättade om processen och villkoren för förvärvet.
(31)
Den 26 mars 2013 undertecknade banken ett köp- och överlåtelseavtal med var och en av de cypriotiska bankerna beträffande deras grekiska verksamhet (inlåning, utlåning och nät av filialer).
(32)
I enlighet med överenskommelsen i mars 2013 gav den grekiska finansiella stabilitetsfonden banken ett kapitaltillskott på 524 miljoner euro (13) för att möta de kapitaltäckningskrav som uppstod till följd av dessa förvärv.
2. BESKRIVNING
2.1 BANKEN OCH DESS SVÅRIGHETER
2.1.1 Den grekiska banksektorn generellt
(33)
Som framgår av tabell 1 föll Greklands reala bruttonationalprodukt (BNP) 20 % under perioden 2008-2012. Till följd av detta riskerade grekiska banker i allt högre utsträckning att deras lån till grekiska hushåll och företag inte skulle kunna återbetalas (14). Utvecklingen har varit negativ för de grekiska banktillgångarnas värdeutveckling och skapat ett kapitalbehov.
Tabell 1
Real BNP-tillväxt i Grekland, 2008-2013
Grekland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-tillväxt (i %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Källa:
Eurostat, uppgifterna tillgängliga online på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
I februari 2012 genomförde Grekland dessutom ett obligationsutbyte med deltagande av den privata sektorn (nedan kallat PSI-programmet). Grekiska banker deltog i PSI-programmet och under programperioden erbjöd den grekiska regeringen privata obligationsinnehavare nya värdepapper (inklusive nya grekiska statsobligationer, BNP-knutna värdepapper och PSI-betalningsanvisningar som getts ut av Europeiska finansiella stabilitetsfonden (EFSF)) i utbyte mot befintliga grekiska statsobligationer med en nominell diskonteringsränta på 53,5 % och längre löptider (15). De grekiska myndigheterna meddelade resultatet av detta obligationsutbyte den 9 mars 2012 (16). Utbytet resulterade i stora förluster för obligationsinnehavarna (banken beräknar att de grekiska bankernas förluster i genomsnitt uppgick till 78 % av det nominella värdet på gamla grekiska statsobligationer) och kapitalbehov som bokfördes retroaktivt i de grekiska bankernas årsredovisning 2011. De största grekiska bankernas totala förluster till följd av PSI-programmet sammanfattas i tabell 2.
Tabell 2
De största grekiska bankernas totala förluster på grund av den privata sektorns deltagande (i miljoner euro)
Banker
Nominellt värde grekiska statsobligationer
Nominellt värde statligt knutna lån
Summa nominellt värde
Grekiska statsobligationers värdeminskning till följd av PSI-programmet
Värdeminskning av statligt knutna lån till följd av PSI-programmet
Summa bruttovärdeminskning till följd av PSI-programmet
Summa bruttovärdeminskning till följd av PSI-programmet /Primärkapital (%)
Summa bruttovärdeminskning till följd av PSI-programmet /Summa tillgångar (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Källa:
Grekiska centralbanken, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(35)
Eftersom de grekiska bankerna riskerade stora kapitalunderskott till följd av PSI-programmet och den fortsatta recessionen tillhandahölls medel för rekapitaliseringen av dessa banker i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland mellan den grekiska regeringen, EU, IMF och ECB av den 11 mars 2012. De grekiska myndigheterna beräknade bankens totala rekapitaliseringsbehov och avvecklingskostnader som ska finansieras inom ramen för det programmet till 50 miljarder euro (17). Det beloppet beräknades på grundval av ett stresstest som den grekiska centralbanken genomförde för perioden december 2011-december 2014 (2012 års stresstest), som byggde på Blackrocks kreditförlustprognos (18). Medlen för rekapitaliseringen av de grekiska bankerna tillhandahålls via den grekiska finansiella stabilitetsfonden. I tabell 3 sammanfattas beräkningen av de största grekiska bankernas kapitalbehov till följd av 2012 års stresstest.
Tabell 3
2012 års stresstest: De största grekiska bankernas kapitalbehov (miljoner euro)
Banker
Referensprimärkapital 1 (december 2011)
Summa bruttovärdeminskning till följd av privata sektorns deltagande (december 2011)
Bestämmelser i samband med privata sektorns deltagande (juni 2011)
Ackumulerad förlust brutto Kreditriskprognoser
Kreditförlustreserver (december 2011)
Generering av internt kapital
Målprimärkapital (december 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Källa:
Grekiska centralbanken, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(36)
I linje med memorandumet av den 22 mars 2012 om den ekonomiska och finansiella politiken ska banker som lämnar in genomförbara kapitalökningsplaner ges möjlighet att ansöka om och erhålla offentligt stöd på ett sätt som bevarar den privata sektorns incitament att skjuta till kapital och således minskar skattebetalarnas börda (19). Den grekiska centralbanken fann att endast de fyra största bankerna (Eurobank, NBG, banken och Alpha Bank) hade lämnat in genomförbara kapitalökningsplaner (20). Dessa erhöll en första rekapitalisering från den grekiska finansiella stabilitetsfonden i maj 2012.
(37)
Den inhemska inlåningen i de grekiska bankerna minskade med totalt 37 % mellan slutet av 2009 och juni 2012 på grund av recessionen och den politiska osäkerheten. Bankerna var tvungna att betala högre ränta för att försöka behålla de insatta medlen. Inlåningskostnaderna ökade och minskade därför bankernas nettoräntemarginal. Eftersom de grekiska bankerna inte hade tillgång till marknaderna för kapitalmarknadsfinansiering blev de helt beroende av finansiering från eurosystemet (21). En allt större andel av finansieringen utgjordes dessutom av statligt garanterat akut likviditetsstöd.
(38)
Den 3 december 2012 lanserade Grekland ett återköpsprogram för de nya grekiska statsobligationer som investerarna hade mottagit inom ramen för PSI-programmet. Priserna varierade mellan 30,2 % och 40,1 % av det nominella värdet (22). De grekiska bankerna deltog i återköpsprogrammet, vilket gav upphov till ytterligare förluster i deras balansräkningar eftersom det mesta av det bokföringsmässiga underskott (dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet och det nominella värdet) som redovisades för de nya grekiska statsobligationerna vid tidpunkten för PSI-programmet blev definitivt och oåterkalleligt (23).
(39)
I december 2012 mottog de fyra största grekiska bankerna ytterligare en tillfällig rekapitalisering från den grekiska finansiella stabilitetsfonden.
(40)
Våren 2013 omvandlades den tillfälliga rekapitaliseringen av de fyra bankerna till en permanent rekapitalisering i stamaktier, där den grekiska finansiella stabilitetsfonden innehade 80 % av aktieinnehavet i var och en av de fyra bankerna. För de banker som lyckades dra till sig ett på förhand fastställt belopp i privat kapital (banken, Alpha Bank och NBG) erhöll den grekiska finansiella stabilitetsfonden aktier utan rösträtt och privata investerare beviljades teckningsoptioner på den grekiska finansiella stabilitetsfondens aktier.
(41)
I juli 2013 lät den grekiska centralbanken en rådgivare analysera de grekiska bankernas låneportföljer. Rådgivaren gjorde kreditförlustprognoser för alla inhemska kreditstockar hos de grekiska bankerna samt för lån med grekisk risk i utländska filialer och dotterbolag, dels för en period av tre och ett halvt år, dels under lånens hela löptid. Analysen resulterade i kreditförlustprognoser under två makroekonomiska scenarier, ett referensscenario och ett negativt scenario. Den grekiska centralbanken byggde delvis sin beräkning av kreditförlustprognoserna för utländska låneportföljer på uppgifter från rådgivaren.
(42)
Grundat på rådgivarens bedömning av kreditförlustprognoserna genomförde den grekiska centralbanken ett nytt stresstest hösten 2013 (2013 års stresstest) för att bedöma hur robust de grekiska bankernas kapitalposition var under både ett referensscenario och ett negativt scenario. Den grekiska centralbanken genomförde bedömningen av kapitalbehoven med tekniskt stöd från en andra rådgivare.
(43)
De viktigaste beståndsdelarna i bedömningen av kapitalbehoven i 2013 års stresstest var i) kreditförlustprognoserna (24) för bankernas låneportföljer på gruppbasis för grekiska och utländska risker, befintliga lånereserver netto och ii) bankernas beräknade rörelseöverskott under perioden juni 2013-december 2016, grundat på en försiktig anpassning av de omstruktureringsplaner som hade överlämnats till den grekiska centralbanken fjärde kvartalet 2013. I tabell 4 sammanfattas beräkningen av de största grekiska bankernas kapitalbehov till följd av 2013 års stresstest.
Tabell 4
2013 års stresstest: De grekiska bankernas kapitalbehov på gruppbasis i referensscenariot (i miljoner euro)
Banker
Referensprimärkapital 1 (juni 2013) (1)
Kreditförlustreserver (juni 2013) (2)
Kreditförlustprognoser för grekisk risk (3)
Kreditförlustprognoser för utländsk risk (25) (4)
Generering av internt kapital (5)
Stresstestets kärnkapitalkvot (december 2016) (6)
Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Den 6 mars 2014 meddelade den grekiska centralbanken resultatet av 2013 års stresstest och ålade bankerna att senast i mitten av april 2014 lämna in sina kapitalökningsplaner för att täcka kapitalbehoven enligt referensscenariot.
(45)
Från slutet av mars 2014 till början av maj 2014 fortsatte bankerna att öka sitt kapital
2.1.2 Stödmottagaren
(46)
Banken tillhandahåller allmänna banktjänster i framför allt Grekland och Central-, Öst- och Sydösteuropa (Rumänien, Bulgarien, Serbien, Albanien, Ukraina och Cypern) samt i Egypten. Den erbjuder ett komplett utbud produkter och tjänster på bank- och finansområdet till hushåll och företag. Den tillhandahåller banktjänster till privatpersoner och företag, Private Banking-tjänster, kapitalförvaltning, finans- och investeringstjänster. Banken är etablerad i Grekland och dess aktier är noterade på Atenbörsen. Den 30 december 2012 hade banken totalt 18 597 anställda (28).
(47)
Banken deltog i PSI-programmet och bytte ut grekiska statsobligationer och statliga lån till ett nominellt värde av 7,7 miljarder euro. Bankens totala PSI-relaterade avgifter uppgick till 5 911 miljoner euro före skatt och bokfördes helt i 2011 års räkenskaper (29). Under återköpsprogrammet i december 2012 sålde banken de nya grekiska statsobligationer som det hade erhållit inom ramen för PSI till ett pris klart under det nominella värdet. Försäljningen befäste dess förluster på de nya grekiska statsobligationerna.
(48)
Bankens nyckeltal i december 2010, december 2011, december 2012 och december 2013 (konsoliderade uppgifter) återges i tabell 5.
Tabell 5
Piraeus Banks nyckeltal 2010, 2011, 2012 och 2013
Vinst och förlust
(miljoner euro)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Räntenetto
1 207
1 194
1 047
1 664
Total rörelseintäkt
1 510
1 245
1 921
2 205
Totala rörelsekostnader
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Intäkter före provision
625
405
989
525
Kreditförluster för att täcka kreditrisk
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Kreditförluster på grekiska statsobligationer och lån som berättigar till PSI
(5 911)
Negativ goodwill
351
3 810
Nettovinst eller nettoförlust
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Utvalda volymuppgifter
(miljoner euro)
31 december 2010
31 december 2011
31 december 2012 (31)
31 december 2013 (32)
Total nettoutlåning och förskottsutbetalningar till kunder
(netto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Inlåning
29 475
21 796
36 971
54 279
Summa tillgångar
57 561
49 352
70 408
92 010
Summa eget kapital (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Av tabell 5 framgår att utöver de stora förluster banken bokförde 2011 till följd av PSI-programmet (5 911 miljoner euro (33)), led banken av minskade intäkter (på grund av bland annat högre inlåningskostnader) och höga och stigande kreditförluster på sina låneportföljer i Grekland och i utlandet fram till mitten av 2012. Bankens likviditet drabbades hårt av massuttag. Situationen förbättrades något efter det att banken började förvärva andra verksamheter i juli 2012.
(50)
Inom ramen för 2013 års stresstest beräknade den grekiska centralbanken bankens kapitalbehov till 465 miljoner euro i referensscenariot.
(51)
I mars 2014 ökade banken sitt kapital med 1 752 miljoner euro för att täcka de kapitalbehov som nämndes i skäl 50 och för att betala tillbaka de 940 miljoner euro i preferensaktier som Grekland innehade (34). Till skillnad från Eurobanks kapitalökning i april 2014 åtog den grekiska finansiella stabilitetsfonden inte sig att skjuta till kapital till banken inom ramen för kapitalökningen i händelse av otillräcklig privat efterfrågan. Bankens kapitalökning uppnåddes med hjälp av ett erbjudande om att teckna aktier utan förköpsrätt (dvs. en kapitalökning som upphäver aktieägares förköpsrätt) till internationella investerare och via offentlig emission. Teckningspriset sattes till 1,7 euro per aktie.
·
(52) Efter kapitalökningen meddelade banken den 22 maj 2014 att den hade löst in sina preferensaktier till Grekland, till ett belopp motsvarande totalt 750 miljoner euro (35).
2.2 BANKENS FÖRVÄRV AV GREKISK BANKVERKSAMHET
2.2.1 Förvärvet av ATE
(53)
ATE bildades av Grekland 1929 som en ideell organisation. Fram till början av 1990-talet var ATE ett specialiserat finansiellt institut som på den grekiska statens vägnar stödde jordbrukssektorns utveckling. I december 2000 noterades ATE på Atenbörsen. Den 14 november 2011 var Grekland ATE:s största aktieägare med ett aktieinnehav på 89,9 %.
(54)
ATE bedrev all form av bankverksamhet, både tjänster riktade till privatpersoner och företagstjänster. Företaget tillhandahöll finansiella tjänster såsom försäkrings- och leasingverksamhet och förvärvade betydande ägarandelar i företag som bedrev verksamhet inom andra sektorer än finanssektorn, däribland sockertillverkningsindustrin och mejeriindustrin.
(55)
I juli 2012 erbjöd ATE sina tjänster via sitt nät av 468 filialer och ATE hade vid denna tidpunkt 5 024 anställda. I juli 2012 uppgick ATE:s totala inlåning till 14,9 miljarder euro och de totala tillgångarna till 21,8 miljarder euro (36).
(56)
Sedan 2006 har ATE även erbjudit sina tjänster utanför Grekland med en ägarandel på 74 % i ATE Bank Romania och 20,3 % av det gemensamma aktiekapitalet och 25 % av preferensaktierna i AIKBanka Serbia.
(57)
ATE:s svårigheter uppstod före den grekiska statsskuldskrisen, huvudsakligen till följd av dålig kvalitet på tillgångarna och av traditionell låg lönsamhet före nedskrivningar. Dessutom påverkade den grekiska statsskuldskrisen alla grekiska banker, inklusive ATE, på följande två sätt: i) förlusten av Greklands tillgång till internationella kreditmarknader drabbade de grekiska bankerna hårt och ii) tillgångarnas kvalitet försämrades och nedskrivningarna ökade.
(58)
I april 2011 genomförde Grekland ett kapitaltillskott på 1 445 miljoner euro till ATE (inklusive 675 miljoner euro som ursprungligen hade beviljats inom ramen för den grekiska rekapitaliseringsåtgärden). Dessutom mottog ATE likviditetsstöd på 6 103 miljoner euro. Kommissionen godkände dessa åtgärder i beslutet om omstrukturering av ATE.
(59)
Trots det försämrades ATE:s kapitalsituation under andra halvåret 2011, framför allt på grund av dess deltagande i PSI-programmet. Som framgår av tabell 2 uppgick bankens totala PSI-relaterade avgifter till omkring 4 329 miljoner euro före skatt och bokfördes helt i 2011 års räkenskaper. Som framgår av tabell 3 beräknades kapitalbehoven för ATE:s överlåtna verksamhet uppgå till 4 920 miljoner euro.
(60)
Den 22 mars 2012 överlämnade Grekland en rapport från den grekiska centralbanken i vilken det förslogs att ATE skulle avvecklas via ett köp- och övertagandeförfarande av utvalda tillgångar och skulder i ATE:s överlåtna verksamhet, medan resterande tillgångar och skulder skulle avvecklas via en skräpbank. Banken och en annan stor grekisk bank lämnade in icke-bindande bud till den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Den 26 juli 2012 godkände den grekiska finansiella stabilitetsfondens styrelse bankens bud.
(61)
Den 27 juli 2012 påbörjade den grekiska centralbanken överlåtelsen av ATE:s överlåtna verksamhet till banken (37).
(62)
Eftersom ATE:s överlåtna verksamhet innehöll färre tillgångar till nominellt värde än skulder var den grekiska finansiella stabilitetsfonden, i linje med den grekiska centralbankens beslut av den 28 januari 2013, tvungen att kompensera skillnaden mellan överförda tillgångar och överförda skulder, dvs. finansieringsgapet. På grundval av granskade sifferuppgifter konstaterade den grekiska centralbanken att finansieringsgapet skulle bli 7 471 miljoner euro och den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade banken obligationer från Europeiska finansiella stabilitetsfaciliteten (nedan kallade EFSF-obligationer) till ett värde av 7 471 miljoner euro.
(63)
Dessutom åtog den grekiska finansiella stabilitetsfonden sig att tillhandahålla kapital till banken för att kunna kapitalisera ATE:s överlåtna verksamhet upp till 9 %. Det beloppet beräknades ursprungligen till 500 miljoner euro, men slutbeloppet fastställdes till 570 miljoner euro. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden sköt till det sista beloppet till banken mot stamaktier inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013.
(64)
Banken förvärvade ATE:s överlåtna verksamhet för en köpeskilling på 95 miljoner euro.
2.2.2 Förvärvet av Geniki
(65)
Geniki bildades 1937. Geniki tillhandahöll finansiella tjänster till privat- och företagskunder samt kapitalmarknadstjänster. År 2004 förvärvade Société Générale en majoritet av Genikis aktier. Geniki bedrev verksamhet vid 104 filialer och hade 1 391 anställde den 31 december 2012 (38). De totala tillgångarna uppgick till 2,6 miljarder euro, den totala nettoutlåningen till 1,9 miljarder euro och inlåningen till omkring 2 miljarder euro (39).
(66)
Den grekiska statsskuldskrisen fick stora negativa effekter för banksektorns resultat. De grekiska bankernas deltagande i PSI-programmet ledde dessutom till att deras kapitalsituation snabbt försämrades. Som framgår av tabell 2 uppgick Genikis totala PSI-relaterade avgifter till omkring 292 miljoner euro före skatt och bokfördes helt i 2011 års räkenskaper. Som framgår av tabell 3 beräknades Genikis kapitalbehov till 281 miljoner euro och denna beräkning grundades på ett stresstest som den grekiska centralbanken hade genomfört.
(67)
I juni 2012 kontaktade Société Générale alla de fyra stora grekiska bankerna i ett försök att sälja Geniki. Banken var den enda som var intresserad av att förvärva Geniki.
(68)
Förhandlingarna mellan Société Générale och banken om försäljningen av Geniki ledde fram till en formell överenskommelse av den 19 oktober 2012 om att i) Société Générale skulle sälja och banken köpa 99,08 % av Société Générales aktieinnehav i Geniki, och ii) Société Générale skulle tilldela och överföra och banken förvärva 100 % av Genikis aktiekapitalförskott som Société Générale har ingått och kommer att ingå avtal om. Société Générale gick till sist med på att göra förskottsbetalningar på ungefär 290 miljoner euro till Geniki och att teckna en obligation som banken utfärdat till ett belopp av ungefär 170 miljoner euro. Banken förvärvade därefter Geniki för 1 miljon euro.
(69)
Den 14 december 2012 meddelade banken att förvärvet av Société Générales aktieinnehav i Geniki hade slutförts.
2.2.3 Förvärvet av den grekiska verksamheten i de tre cypriotiska bankerna
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank och Hellenic Bank bildades 1899, 1901 respektive 1976.
(71)
Efter det extrainsatta eurogruppsmötet den 15 mars 2013 enades EU, IMF och ECB om de viktigaste parametrarna i en räddningsplan för Cypern. Det grekiska organet för systemstabilitet (Hellenic Systemic Stability Board, nedan kallat HSSB) föreslog enhälligt att de grekiska tillgångarna och skulderna i de tre cypriotiska bankernas filialer i Grekland skulle överföras till en befintlig grekisk bank. HSSB förklarade framför allt att överenskommelsen helt säkrar insättningarna i de tre cypriotiska bankernas grekiska filialer, skyddar det grekiska allmänintresset och den finansiella stabiliteten och inte innebär en börda för den grekiska statsskulden.
(72)
Den grekiska centralbanken utsågs att undersöka om detta eventuellt var något som grekiska banker var intresserade av, och bad dem i så fall lämna en intresseförklaring. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden gick dessutom med på att täcka de kapitalbehov (för förvärvaren) som förvärvet av de grekiska filialerna till de tre cypriotisk bankerna skulle medföra.
(73)
I tabell 6 sammanfattas tillgångarna och skulderna i de tre cypriotiska banker som i slutändan överfördes till banken (nedan kallad den cypriotiska överlåtna verksamheten).
Tabell 6
De tre cypriotiska bankernas överlåtna verksamhet
Överlåten verksamhet
Tillgångar
All grekisk inlåning, inklusive leasing- och factoringverksamhet.
Fartygslån och andra lån som ursprungligen utgivits i och förvaltas i Grekland och som bokförts i den cypriotiska kreditstocken.
Fasta tillgångar (exklusive uppskjutna skattefordringar).
Skulder
All inlåning i de tre cypriotiska bankerna som skett i Grekland.
Källa:
Lista över lånevillkor, Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 10 april 2013
(74)
Värdet på de tillgångar som överfördes till banken uppgick till ca 18,9 miljarder euro och värdet på skulderna uppgick till ca 15 miljarder euro. Parterna enades emellertid om att ta hänsyn till PIMCO-rapportens prognos om storleken på de förväntade förlusterna för bankerna i Cypern vid ett negativt scenario (40). Enligt PIMCO-rapporten skulle värdet på de tillgångar som skulle överföras till banken uppgå till ca 16,5 miljarder euro. Värdet på de överförda skulderna uppgick till ca 14,5 miljarder euro.
(75)
Den 21 och 22 mars 2013 lämnade endast tre banker, däribland banken, icke-bindande bud.
(76)
Den 22 mars 2013 godkände den grekiska finansiella stabilitetsfonden bankens förvärv av de tre cypriotiska bankernas bankverksamhet. Banken betalade totalt 524 miljoner euro för förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten. Närmare bestämt skulle banken enligt överenskommelsen betala 237 miljoner euro för förvärvet av den verksamhet som överlåtits av Bank of Cyprus, 258 miljoner för förvärvet av den verksamhet som överlåtits av Cyprus Popular Bank och 29 miljoner euro för förvärvet av den verksamheten som överlåtits av Hellenic Bank.
(77)
Inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (41) gav den grekiska finansiella stabilitetsfonden banken ett kapitaltillskott på 524 miljoner euro för att täcka den köpeskilling som banken hade betalat.
2.2.4 Förvärvet av MBG
(78)
MBG bildades 2000. Den 31 december 2012 bedrev MBG verksamhet vid 119 filialer och hade 1 174 anställda (42).
(79)
Den 22 april 2013 undertecknade banken ett slutgiltigt avtal med BCP om förvärvet av hela MBG:s aktiekapital och BCP:s deltagande i en kommande ökning av bankens kapital.
(80)
Enligt avtalet skulle BCP bidra med 400 miljoner euro till den avtalade rekapitaliseringen av MBG (varav BCP redan hade bidragit med 139 miljoner euro i december 2012) genom att konvertera oprioriterade och prioriterade krediter från BCP till MBG till aktier. MBG skulle dessutom i form två utbetalningar betala tillbaka all finansiering som BCP tidigare tillhandahållit MBG. 650 miljoner euro skulle betalas på transaktionsdagen och ca 250 miljoner inom sex månader från transaktionsdagen. Slutligen skulle BCP bidra med 400 miljoner euro till rekapitaliseringen av banken genom en privat placering som inte omfattade förköpsrätter. Banken skulle sedan förvärva det helt rekapitaliserade MBG för 1 miljon euro.
(81)
Den 19 juni 2013 meddelade banken att förvärvet av MBG hade slutförts.
2.2.5 Översikt över förvärvens samlade inverkan
(82)
I tabell 7 ges en översikt över de successiva förvärvens inverkan på bankens storlek och form i Grekland (ingen av de förvärvade enheterna inkluderade utländska tillgångar förutom den verksamhet som ATE överlät, som innehöll små rumänska tillgångar). Till följd av förvärven är banken numera marknadsledande på den grekiska inlånings- och utlåningsmarknaden.
Tabell 7
De successiva förvärvens inverkan på Piraeus storlek i Grekland
31.12.2012
Endast Grekland
Piraeus själv
ATE
Geniki
Cypriotiska banker
MBG
ΝΥ GRUPP
Utlåning brutto
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
del av ny grupp
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Utlåning netto
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
del av ny grupp
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Inlåning
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
del av ny grupp
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Anställda
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
del av ny grupp
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filialer
325
460
104
307
120
1 316
del av ny grupp
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Källa:
Uppgifter som överlämnades av Piraeus bank den 10 juni 2014
2.3 STÖDÅTGÄRDER
2.3.1 Stödåtgärder som banken beviljats inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland (åtgärderna L1 och A)
(83)
Banken erhöll flera olika stöd inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland, rekapitaliseringsåtgärden, garantiåtgärden och åtgärden om statsobligationslån.
2.3.1.1 Statligt likviditetsstöd beviljat inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden om statsobligationslån (åtgärd L1)
(84)
Banken har fått och får fortfarande stöd inom garantiåtgärden och åtgärden om statsobligationslån. I detta beslut kallas det stödet åtgärd L1. År 2010 utfärdade banken statligt garanterade obligationer till ett värde av totalt 9,9 miljarder euro. Grekland lånade även ut 1 289 miljoner euro till banken i form av statsobligationer. I slutet av mars 2014 uppgick värdet på de utestående statsobligationerna till 1 024 miljoner euro (43).
(85)
I den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna överlämnade till kommissionen den 25 juni 2014 bad de grekiska myndigheterna om tillstånd att under omstruktureringsperioden fortsätta bevilja garantier och låna ut statsobligationer till banken inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland om behovet av ett sådant likviditetsstöd skulle uppstå, även om detta inte förväntas ske.
2.3.1.2 Statlig rekapitalisering beviljad inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden (åtgärd A)
(86)
Inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden i stödordningen för bankindustrin i Grekland för fick banken i maj 2009 respektive december 2011 kapitaltillskott från Grekland på 370 miljoner euro respektive 380 miljoner euro, dvs. totalt 750 miljoner euro (åtgärd A). Detta motsvarar 2,1 % av bankens riskvägda tillgångar (44) vid den aktuella tidpunkten.
(87)
Rekapitaliseringen skedde genom att Grekland tecknade preferensaktier, vilka hade en kupong på 10 % och en löptid på fem år.
(88)
Som nämndes i skäl 52 löste banken in preferensaktierna den 22 maj 2014.
2.3.2 Statligt garanterat akut likviditetsstöd ELA (åtgärd L2)
(89)
Akut likviditetsstöd är en exceptionell åtgärd som gör det möjligt för ett solvent institut, med tillfälliga likviditetsproblem, att få medel från eurosystemet utan att en sådan åtgärd anses ingå i den gemensamma penningpolitiken. Den ränta som ett finansinstitut betalar för det akuta likviditetsstödet är […] räntepunkter högre än den ränta det betalar för vanlig centralbanksrefinansiering.
(90)
Den grekiska centralbanken ansvarar för programmet för akut likviditetsstöd. Detta innebär att den grekiska centralbanken bär alla kostnader och risker som följer på tillhandahållandet av akut likviditetsstöd (45). Grekland beviljade den grekiska centralbanken en statlig garanti för det totala belopp som den grekiska centralbanken har beviljat i akut likviditetsstöd. Antagandet av artikel 50.7 i lag 3943/2011, som ändrade artikel 65.1 i lag 2362/1995, gjorde det möjligt för finansministern att på statens vägnar bevilja garantier till den grekiska centralbanken för att skydda den grekiska centralbankens fordringar gentemot kreditinstituten. De banker som får akut likviditetsstöd måste betala en garantiavgift till staten på […] räntepunkter.
(91)
Den 31 december 2011 hade banken fått in 11,64 miljarder euro i statligt garanterat akut likviditetsstöd, och den 31 december 2012 hade banken fått in 31,4 miljarder euro i statligt garanterat akut likviditetsstöd (46). Efter en kraftig minskning 2013 fick banken i slutet av det året endast in 750 miljarder euro i statligt garanterat akut likviditetsstöd.
2.3.3 Stödåtgärder som beviljats banken via den grekiska finansiella stabilitetsfonden (åtgärderna B1, B2, B3 och B4)
(92)
Sedan 2012 har banken omfattats flera olika kapitalstödåtgärder som beviljats av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. I tabell 9 ges en översikt av dessa stödåtgärder.
Tabell 8
Stödåtgärder som HFSF beviljat banken
Första tillfälliga rekapitaliseringen - maj 2012
(miljoner euro)
Andra tillfälliga rekapitaliseringen - december 2012
(miljoner euro)
Utfästelse om åtagande - december 2012
(miljoner euro)
Deltagande i rekapitaliseringen i maj 2013
(miljoner euro) (47)
Åtgärd
B1
B2
B3
B4
Belopp
(miljoner euro)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)
(93)
I skälen 14-33 i beslutet om att inleda förfarandet i ärendet Piraeus ges en detaljerad beskrivning av den första rekapitaliseringen i maj 2012 (åtgärd B1). Bakgrunden till åtgärden och dess viktigaste funktioner anges i det avsnittet.
(94)
Den 20 april 2012 överlämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en skrivelse till banken i vilken fonden åtog sig att delta i en planerad ökning av aktiekapitalet i banken med upp till 5 miljarder euro.
(95)
Genom åtgärd B1 överförde den grekiska finansiella stabilitetsfonden 4,7 miljarder i EFSF-obligationer till banken i maj 2012, i linje med bestämmelserna om tillfälliga rekapitaliseringar i lag 3864/2010 om inrättande av en grekiska finansiell stabilitetsfond (nedan kallad lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden). I skäl 53 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus konstaterade kommissionen att den tillfälliga rekapitalisering som slutfördes den 28 maj 2012 genomför åtagandet i utfästelsen om åtagande och således utgör en fortsättning på samma stöd. Storleken på de belopp som angavs i utfästelsen om åtagande och i den första rekapitaliseringen beräknades av den grekiska centralbanken för att säkerställa att banken nådde upp till en total kapitaltäckningskvot på 8 % den 31 december 2011, den dag den tillfälliga rekapitaliseringen retroaktivt skulle bokföras i bankens bokföring. Som framgår av tabell 3 omfattade åtgärd B1 endast en del av de totala kapitalbehov som fastställdes i 2012 års stresstest. Tanken var att banken skulle anskaffa kapital genom en framtida kapitalökning och den tillfälliga rekapitaliseringen var endast tänkt att säkerställa att banken fortsatte att vara berättigad till ECB-finansiering fram till dess att kapitalökningen hade ägt rum.
(96)
För perioden mellan dagen för den första tillfälliga rekapitaliseringen och dagen för konverteringen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till stamaktier och andra konvertibler angavs det i det avtal om förhandsteckning som hade ingåtts mellan banken och den grekiska finansiella stabilitetsfonden att banken var tvungen att betala en årsavgift på 1 % av det nominella värdet till den grekiska finansiella stabilitetsfonden för EFSF-obligationerna och att all betalning av kuponger och upplupen ränta på EFSF-obligationerna för den perioden skulle betraktas som ytterligare ett kapitaltillskott till banken (48).
2.3.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)
(97)
Banken redovisade ytterligare förluster hösten 2012. Kapitalet föll därför på nytt under det gällande minimikapitalkravet för att banken skulle vara berättigad till ECB-finansiering.
(98)
Därför blev en andra rekapitalisering nödvändig. Den 20 december 2012 genomförde den grekiska finansiella stabilitetsfonden en andra rekapitalisering på 1 553 miljoner euro (åtgärd B2). Även denna betalades genom att EFSF-obligationer överfördes till banken.
2.3.3.3 Utfästelsen om åtagande av den 20 december 2012 (åtgärd B3)
(99)
Utöver den andra rekapitaliseringen lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden den 20 december 2012 även en utfästelse till banken om att delta i bankens ökning av aktiekapitalet och i emitteringen av konvertibler, motsvarande ett belopp på totalt 1 082 miljoner euro (åtgärd 3).
(100)
Det sammanlagda värdet av de två tillfälliga rekapitaliseringarna (åtgärderna B1 och B2) och det kompletterande belopp som den grekiska finansiella stabilitetsfonden i december 2012 (åtgärd B3) åtog sig att betala innebar att den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade åtagit sig att täcka hela det kapitalbehov som hade fastställts i 2012 års stresstest (7 335 miljoner euro (49)).
2.3.3.4 Den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4) och delvis återbetalning av åtgärderna B1 och B2.
(101)
Den 23 april 2013 godkände bankens bolagsstämma en ökning av aktiekapitalet med 8 429 miljoner euro (50). Det beloppet beräknades som summan av följande:
i)
7 335 miljoner euro för att täcka de kapitalbehov som identifierades i 2012 års stresstest. Av detta belopp tecknade den grekiska finansiella stabilitetsfonden sig för 5 891 miljoner euro (åtgärd B4) och privata investerare för 1 444 miljoner euro.
ii)
Ett kapitaltillskott från den grekiska finansiella stabilitetsfonden på 570 miljoner euro för att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven till följd av förvärvet av ATE Banks verksamhet, i enlighet med åtagandet i juli 2012. Den åtgärden utvärderades av kommissionen i beslutet om likvidation av ATE, i vilket kommissionen fann att åtgärden inte utgjorde statligt stöd till banken.
iii)
Ett kapitaltillskott från den grekiska finansiella stabilitetsfonden på 524 miljoner euro för att uppfylla kapitalbehoven till följd av betalningen av köpeskillingen för den grekiska verksamheten i de tre cypriotiska bankerna. Den delen av kapitalökningen utgör åtgärd C (51).
(102)
Priset på de nya aktierna fastställdes till 1,70 euro per aktie, vilket motsvarar 50 % av det genomsnittliga volymviktade aktiepriset under de 50 handelsdagar som föregick fastställandet av priset.
(103)
Den 3 juni 2013 meddelade bankens styrelse att den skulle emittera 3 888 268 914 nya aktier med det nominella värde 0,30 euro till priset 1,70 euro per aktie (52). Den 28 juni 2013 (53) meddelade banken att styrelsen intygade full betalning av den totala kapitalökningen i aktier till ett totalt belopp på 8 429 miljoner euro, inklusive premier.
(104)
Den privata sektorns deltagande i ökningen av bankens aktiekapital uppgick totalt till 1 444 miljoner euro (54). Det beloppet inbegriper BCP:s deltagande, som beskrivs närmare i skäl 80.
(105)
Den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i ökningen av bankens aktiekapital uppgick följaktligen till 6 985 miljoner euro.
(106)
Direkt efter rekapitaliseringen våren 2013 blev den grekiska finansiella stabilitetsfonden majoritetsägare i banken med ett aktieinnehav på 81 % (55). Den grekiska finansiella stabilitetsfonden utfärdade teckningsoptioner och beviljade privata investerare en teckningsoption för varje tecknad aktie, utan vederlag (56). Varje teckningsoption gav rätt att köpa 4,48 aktier i den grekiska finansiella stabilitetsfonden, vid bestämda intervaller och till bestämda lösenpriser. Den första inlösendagen var den 2 januari 2014 och teckningsoptionerna kan lösas in var sjätte månad fram till den 2 januari 2018. Lösenpriset är lika med teckningspriset 1,70 euro jämte årlig ränta (4 % för år ett, 5 % för år två, 6 % för år tre, 7 % för år fyra och sedan 8 % för de sista sex månaderna, beräknat på årsbasis) (57).
(107)
I lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden, i dess ändrade lydelse från 2014, anges att endast lösenpriset på teckningsoptionerna får justeras i händelse av en nyemission. Dessutom ska varje sådan justering ske i efterhand och endast upp till de realiserade intäkterna från försäljningen av den grekiska finansiella stabilitetsfondens förköpsrätter. Ingen justering tillhandahålls i händelse av en kapitalökning som inte omfattar förköpsrätter.
2.3.4 Stödåtgärder till förmån för de förvärvade affärsverksamheterna (åtgärd C)
2.3.4.1 Stödåtgärder till förmån för ATE
(108)
Som påpekades i skäl 58 hade ATE redan omfattats av stödåtgärder vid tidpunkten för beslutet om omstrukturering av ATE.
(109)
I december 2011 gav den grekiska staten ATE ett kapitaltillskott 290 miljoner euro.
(110)
Avvecklingen den 27 juli 2012, vilken beskrivs närmare i skälen 62 och 63, inbegrep även kompletterande statligt stöd. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade banken EFSF-obligationer värda 7 471 miljoner euro för att täcka finansieringsgapet. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig även att rekapitalisera banken med 570 miljoner euro.
(111)
Sammantaget uppgår stödet i samband med köp- och övertagandeförfarandet till 8 041 miljoner euro.
2.3.4.2 Stödåtgärder till förmån för den grekiska verksamheten i de tre cypriotiska bankerna (åtgärd C)
(112)
Som påpekades i skälen 77 och 101, åtog sig den grekiska finansiella stabilitetsfonden vid tidpunkten för förvärvet av de tre cypriotiska bankerna att tillhandahålla 524 miljoner euro i kapital till banken (åtgärd C). Det åtagandet genomfördes i juni 2013 (58).
2.4 OMSTRUKTURERINGSPLANEN
2.4.1 Inhemsk verksamhet
(113)
I och med omstruktureringsplanen kommer banken att koncentrera sig på sin kärnverksamhet i Grekland.
(114)
Det viktigaste är att återställa lönsamheten i bankens grekiska verksamhet. Därför inbegriper omstruktureringsplanen en mängd åtgärder för att förbättra bankens operativa effektivitet och nettoräntemarginal, samt åtgärder för att stärka dess kapitalposition och balansräkning.
(115)
När det gäller den operativa effektiviteten har banken redan påbörjat ett omfattande rationaliseringsprogram.
(116)
Under perioden 31 december 2011-31 december 2013 minskade bankens sin fysiska närvaro i Grekland med 322 filialer, om hänsyn tas till omstruktureringen av de förvärvade enheterna efter förvärvsdagen. Banken har hållit en fortsatt jämn rytm 2014, och slutfört nedläggningen av […] filialer under första kvartalet.
Tabell 9
Omstrukturering av det grekiska nätet av filialer mellan 2010 och första kvartalet 2014
Period
2011
2012
2013
Första kvartalet 2014
Totalt antal filialer i början av perioden och på förvärvsdagen
360
918
1 316
1 037
varav Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Cypriotiska filialer
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Totalt i slutet av perioden
346
889
1 037
899
Totalt antal filialer som lagts ned under perioden
14
29
279
138
Källa:
Omstruktureringsplan inlämnad den 25 juni 2014, s. 40 och 125, årsrapporter från 2011 och 2012
(117)
Under perioden 2011-2013 minskade banken även antalet personer i Grekland som är anställda inom bankens kärnverksamhet och annan verksamhet med 2 519 personer. Framför allt kan 2 114 avgångar tillskrivas det frivilliga avgångsprogram som banken tillämpat.
Tabell 10
Minskning av antalet anställda i Grekland 2010-2013
Period
2011
2012
2013
Totalt antal anställda vid inledningen av perioden eller på förvärvsdagen
6 370
12 616
18 628
varav Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Cypriotiska filialer
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Totalt i slutet av perioden
6 172
12 365
16 558
Personalminskning
198
251
2 070
Källa:
Omstruktureringsplan inlämnad den 25 juni 2014, s. 40 och 125, årsrapporter från 2011 och 2012.
(118)
Från december 2013 till slutet av 2017 planerar banken att ytterligare minska antalet anställda i Grekland (från 16 558 till […] anställda) samt att minska storleken på sitt nät av filialer (från 1 037 till […] filialer). (59) […]
(119)
Den ökade effektiviteten i fråga om filialer och personal kommer att göra det möjligt att sänka kostnaderna för bankens grekiska verksamhet med […] % från 1 395 miljoner euro pro forma 2013 till […] miljoner euro (60) 2017 (61). Till följd av detta kommer det förväntade K/I-talet (totala rörelsekostnader i procent av totala rörelseintäkter) för bankens grekiska verksamhet att bli lägre än […] % i slutet av omstruktureringsperioden.
(120)
I omstruktureringsplanen beskrivs också hur banken ska sänka sina finansieringskostnader, vilket är centralt för att kunna återställa lönsamheten. Banken förväntar sig kunna betala lägre ränta på sin inlåning tack vara det stabilare klimatet och framför allt den förväntade stabiliseringen och ekonomiska återhämtningen i Grekland, vars ekonomi förväntas börja växa igen från 2014 och framåt. Spreads som betalas på insättningar förväntas minska i Grekland (62). Minskningen i spreads uppnås i huvudsak genom betalning av mycket lägre räntor på tidsbunden inlåning. På samma sätt kommer bankens beroende av akut likviditetsstöd och finansiering inom ramen för eurosystemet att minska från mer än 45 % av bankens totala tillgångar 2012 till mindre än […] % år 2017 (63).
(121)
Enligt omstruktureringsplanen förväntas banken även stärka sin balansräkning. Bankens kvot mellan nettoutlåning och inlåning i Grekland kommer att minska till […] % år 2017 (ned från 114 % år 2013 (64)), medan bankens kapitaltäckningsgrad kommer att förbättras ytterligare.
(122)
En annan aspekt som banken prioriterar är förvaltningen av nödlidande lån. Banken kommer att stärka sina kreditprocesser, både när lånen utges (bättre säkerhet och kortare löptider) och vid förvaltningen av nödlidande lån. Andelen nödlidande lån kommer att närma sig […] % år […] för att sedan börja minska, och förväntas utgöra […] % i slutet av omstruktureringsperioden (65). Riskkostnaden (kreditförluster) kommer att minska från nästan 2 miljarder euro år 2013 till mindre än […] miljoner euro år 2018 (66).
(123)
Den förbättrade operativa effektiviteten, ökningen av nettoräntemarginalen och minskningen av riskkostnaden kommer att göra det möjligt för banken att bli lönsam i Grekland från […] och framåt. Banken förväntar sig att vinsten från den inhemska verksamheten kommer att överstiga […] miljarder euro år 2018.
2.4.2 Internationell bankverksamhet
(124)
För att förbättra den utländska verksamhetens lönsamhet har banken redan påbörjat ett omfattande program för att skära ned kostnaderna i sitt internationella nät. Mellan slutet av 2011 och mars 2014 sjönk antalet anställda med 10 %, från 6 634 till 5 948, och antalet filialer med 18 %, från 499 till 410 (67). För att minska kostnadsbasen har sammansättningen av bankens internationella portfölj dessutom förenklats (68).
(125)
I omstruktureringsplanen framhålls behovet av att minska de utländska dotterbolagens beroende av finansiering från det grekiska moderbolaget och att fortsätta skydda bankens kapitalposition.
(126)
Bankens sålde sitt amerikanska dotterbolag, som hade tillgångar på ca 0,7 miljarder euro (13 filialer och 158 anställda), i september 2012.
(127)
Banken kommer att minska sin exponering i utländska tillgångar till […] miljarder euro i slutet av juni 2018. Detta innebär en minskning med […] % (69) jämfört med slutet av 2012 (70).
(128)
Minskningen av utländska tillgångar kommer att bli något mindre - […] miljarder euro - i händelse av […] (71). I så fall kommer den totala minskningen av de utländska tillgångarna att motsvara […] % jämfört med slutet av 2012.
(129)
I stället för att respektera ovannämnda tak för bankens totala tillgångar i slutet av 2018 kan banken välja att avveckla […] (72). I så fall kommer de verksamheter som behålls inte att motsvara mer än […] % av bankens totala utländska verksamhet i slutet av 2012.
(130)
Banken kommer att minska sin totala finansiering till utländska dotterbolag.
2.4.3 Anskaffande av privat kapital och bidrag från befintliga aktieägare och oprioriterade fordringsägare
(131)
Banken anskaffade betydande kapital på marknaden och minskade därmed sitt behov av statligt stöd.
(132)
För det först anskaffade banken privat kapital 2011 genom en nyemission på 807 miljoner euro (73). Som nämndes i skäl 104 lyckades banken även anskaffa kapital från privata investerare genom rekapitaliseringen våren 2013. De tidigare aktieägarnas innehav späddes dessutom kraftigt ut genom rekapitaliseringen våren 2013 eftersom den grekiska finansiella stabilitetsfonden efter rekapitaliseringen våren 2013 innehade 81 % av bankens aktier och nya investerare 17 %, medan de tidigare aktieägarna bara innehade 2 %. Ingen utdelning i kontanter har betalats ut sedan 2008.
(133)
Banken anskaffade 1 750 miljoner euro i kapital från marknaden i april 2014 för att täcka sitt övriga kapitalbehov och för att betala tillbaka Greklands preferensaktier. Priset på de nyemitterade aktierna sattes till 1,7 euro, dvs. samma pris som den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade betalat inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013.
(134)
Dessutom drog banken in kapital genom att köpa tillbaka sina egna hybrid- och efterställda skuldinstrument till ett pris under det nominella värdet. I mars 2012 erbjöd banken sig att köpa tillbaka vissa hybrid- och sekundärkapitalinstrument. Priset, som fastställdes utifrån marknadsvärdet och inkluderade en avgift på inte mindre än tio procentenheter, sattes till 37 % av det nominella värdet på hybridinstrumentet och 50 % av det nominella värdet på sekundärkapitalinstrumentet. Deltagandegraden var 52,8 % respektive 18,2 %. I maj 2013 lanserade banken ytterligare en skuldförvaltningsåtgärd för att köpa tillbaka 321 miljarder euro i utestående värdepapper. Deltagandegraden var 20 %. Dessa successiva återköp resulterade i att kapitalet ökade med ca 120 miljoner euro (74).
2.5 DE GREKISKA MYNDIGHETERNAS ÅTAGANDEN
(135)
Den 25 juni 2014 åtog sig Grekland att se till att banken och dess närstående bolag genomför den omstruktureringsplan som överlämnades samma dag och gjorde även fler åtaganden beträffande genomförandet av omstruktureringen (nedan kallade åtagandena). Åtagandena, som återges i bilagan, sammanfattas i detta avsnitt.
(136)
För det första har Grekland åtagit sig att se till banken omstrukturerar sin affärsverksamhet i Grekland, och fastställt ett maximalt antal filialer och anställda i Grekland per den 31 december 2017, samt en maximal totalkostnad för den grekiska verksamheten under 2017 (75).
(137)
Grekland har även åtagit sig att se till att banken minskar sina inlåningskostnader i Grekland. Banken kommer att följa kravet på en maximal kvot mellan nettoutlåning och nettoinlåning den 31 december 2017 (76). […]
(138)
När det gäller bankens utländska dotterbolag har Grekland åtagit sig att se till att banken har minskat sina utländska tillgångar senast den 30 juni 2018 (77). Dessutom är det nominella värdet på likviditets- eller kapitalstöd till dessa dotterbolag starkt begränsat och får endast ges under särskilda omständigheter.
(139)
Grekland har åtagit sig att se till att banken avyttrar ett antal värdepapper. Dessutom kommer banken bara i undantagsfall att köpa högriskobligationer (78).
(140)
Grekland gjorde ett antal åtaganden beträffande bankens företagsstyrning. Grekland åtog sig att begränsa ersättningen till bankens anställda och chefer (79).
(141)
Grekland har även åtagit sig att se till att banken tillämpar en försiktig kreditpolitik, för att garantera att beslut om att bevilja och omstrukturera lån syftar till att maximera bankens överlevnadsförmåga och lönsamhet. Banken kommer att tillämpa höga standarder vid övervakningen av kreditrisker och omstruktureringen av lån (80).
(142)
Ett antal åtaganden avser den del av bankverksamheten som rör närstående låntagare. Syftet med de åtagandena är att se till att banken inte avviker från en ansvarsfull bankpraxis när den t.ex. beviljar eller omstrukturerar lån till sina anställda, chefer eller aktieägare, eller till offentliga organ, politiska partier eller medieföretag (81).
(143)
Avslutningsvis har Grekland åtagit sig att se till att banken kommer att införa vissa begränsningar för hur den beter sig, såsom ett förbud mot kuponger och utdelningar, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot att göra reklam för statligt stöd (82).
(144)
En övervakningsförvaltare kommer att övervaka dessa åtaganden fram till den 31 december 2018.
(145)
I sin skrivelse av den 25 juni 2014 har Grekland dessutom angett att det kommer att begära kommissionens godkännande innan banken eller något annat statligt organ, inklusive den grekiska finansiella stabilitetsfonden, köper tillbaka teckningsoptioner (83).
3. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA UNDERSÖKNINGSFÖRFARANDET OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
(146)
Den 27 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera om villkoren om lämplighet, nödvändighet och proportionalitet i 2008 års bankmeddelande (84) hade uppfyllts i samband med den första tillfälliga rekapitaliseringen från den grekiska finansiella stabilitetsfonden till förmån för banken (åtgärd B1).
(147)
Beträffande åtgärdens lämplighet hyste kommissionen tvivel om huruvida banken (med tanke på att stödet kom efter tidigare rekapitalisering och likviditetsstöd och med tanke på den utdragna stödperioden) verkligen hade vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att undvika att den på nytt skulle behöva stöd i framtiden (85). Dessutom ansåg kommissionen att det var oklart vem som skulle kontrollera banken längre fram, när den första tillfälliga rekapitaliseringen ersattes av en permanent rekapitalisering (86), eftersom banken kunde komma att kontrolleras av antingen staten eller av de privata minoritetsägarna med kontroll och stor hävstångseffekt. I alla händelser konstaterade kommissionen att kvaliteten på bankens förvaltning och framför allt dess utlåningsprocess borde bevaras för att kommissionen skulle kunna anse att den första tillfälliga rekapitaliseringen var en lämplig åtgärd.
(148)
Beträffande den första rekapitaliseringens nödvändighet ifrågasatte kommissionen i skäl 70 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus om huruvida banken verkligen hade vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att undvika att den på nytt skulle behöva stöd i framtiden. Eftersom det dessutom var oklart under hur lång tid den tillfälliga rekapitaliseringen skulle pågå kunde kommissionen inte avgöra om rekapitaliseringen var tillräcklig och förenlig med principerna om ersättning och bördefördelning i reglerna om statligt stöd. Eftersom villkoren för omvandlingen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till en permanent rekapitalisering dessutom inte var kända vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus kunde kommissionen inte bedöma dessa.
(149)
Beträffande åtgärdens proportionalitet betvivlade kommissionen att de införda skyddsåtgärderna (det förbud mot reklam för statligt stöd, kupong- och utdelningsförbud, förbud mot att utnyttja köpoptioner och återköpsförbud som beskrivs i skäl 76 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus) var tillräckliga i samband med den tillfälliga rekapitaliseringen. I skäl 77 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus konstaterade kommissionen dessutom att bristen på regler för att hindra den grekiska finansiella stabilitetsfonden från att samordna de fyra störa kärnbankerna (dvs. banken, Eurobank, NBG och Alpha Bank), och avsaknaden av tillräckliga skyddsåtgärder för att hindra dessa från att utbyta känslig affärsinformation kan leda till snedvridning av konkurrensen. Kommissionen föreslog därför att en övervakningsförvaltare skulle utses, och att denne skulle vara fysiskt närvarande på banken.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET BETRÄFFANDE DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
4.1 SYNPUNKTER FRÅN BANKEN
(150)
Den 30 augusti 2012 mottog kommissionen synpunkter från banken om beslutet att inleda förfarandet beträffande Piraeus.
(151)
Beträffande åtgärdens lämplighet noterade banken att skuldkrisen i Grekland och euroområdet var en situation som saknade motstycke. Kapitaltillskottet i maj 2009, motsvarande 1,0 % av bankens riskvägda tillgångar, var ett direkt svar på den exceptionella turbulensen på de globala finansmarknaderna. I slutet av 2011 motsvarade Greklands kapitaltillskott på 380 miljoner euro 1,1 % av bankens riskvägda tillgångar vid den tidpunkten och syftet med kapitaltillskottet var att avhjälpa den brist på kapital som den fördjupade recessionen förväntades leda till. Den grekiska finansiella stabilitetsfondens kapitaltillskott till banken på 4,7 miljoner euro utgjorde första delen av den rekapitaliseringen som gjordes som svar på kapitalbristen till följd av PSI-programmet, Blackrocks bedömning av låneportföljerna (87) och den fördjupade recessionen.
(152)
Banken ansåg även att Greklands och den grekiska finansiella stabilitetsfondens utnämning av en respektive två ledamöter i bankens styrelse som deras företrädare och av en medlem av den grekiska finansiella stabilitetsfonden som en av ledamöterna av bankstyrelsens riskkommitté, utgjorde en garant för att banken inte kunde ta alltför stora risker.
(153)
Beträffande åtgärdernas nödvändighet konstaterade banken att rekapitalisering i form av en tillfällig finansiering var något som hade beslutats av de grekiska myndigheterna och av EU, IMF och ECB och att den tillfälliga rekapitaliseringen på 4,7 miljoner euro nästan uppvägde PSI-effekten. När det gäller omvandlingen av den tillfälliga rekapitaliseringen till permanent kapital, efter den långa perioden utan regering i Grekland andra kvartalet 2012, skulle godkännandet av en slutgiltig struktur oundvikligen resultera i en utspädning av de befintliga aktieägarnas innehav och en överenskommelse om lämplig ersättning (beroende på vilka villkor och instrument som tillämpades).
(154)
Beträffande åtgärdens proportionalitet konstaterade banken att den hade ändrat sin utlåningspraxis sedan 2009 och numera tillämpade hårdare kreditkriterier, krav på snabbare återbetalning och lägre kreditgränser. Från och med första kvartalet 2009 hade alla ansökningar om återbetalning över ett visst belopp granskats och godkänts av vice VD och chefen för kreditgruppen. Banken skulle inte ändra sin nuvarande affärspraxis i den affärsplan som överlämnats till den grekiska centralbanken och inte undergräva nuvarande utlåningsstandarder. Dessa standarder var bland de hårdaste inom hela branschen, vilket även framgår av bankens mycket goda resultat i Blackrock Solutions analys. Dessa avsikter säkras av att Grekland och den grekiska finansiella stabilitetsfonden finns företrädda i bankens styrelse.
(155)
Beträffande kommissionens förslag om att utse en övervakningsförvaltare ansåg banken att den redan stod under nära tillsyn från flera tredje parter, såsom den grekiska centralbanken, externa revisorer samt Greklands och den grekiska finansiella stabilitetsfondens företrädare i bankens styrelse.
4.2 SYNPUNKTER FRÅN EN ANNAN GREKISK BANK
(156)
Den 3 januari 2013 mottog kommissionen synpunkter från en grekisk bank om beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus. Den grekiska banken konstaterade att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av grekiska banker i princip var ett välkommet steg i riktning mot ett sundare och hållbarare banksystem och hade inga invändningar mot rekapitaliseringen av banken.
(157)
Även om den uttryckte sitt helhjärtade stöd för principen om den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av grekiska banker förklarade denna grekiska bank att den, för att minimera snedvridningar av konkurrensen och undvika diskriminering, förväntade sig att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering skulle vara öppen för alla banker som bedrev verksamhet i Grekland under liknande villkor.
5. SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND OM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET BETRÄFFANDE DEN FÖRSTA REKAPITALISERINGEN
(158)
Den 5 september 2012 inkom Grekland med synpunkter som hade utarbetats av den grekiska centralbanken och den grekiska finansiella stabilitetsfonden.
5.1 SYNPUNKTER FRÅN DEN GREKISKA CENTRALBANKEN
(159)
När det gäller den första tillfälliga rekapitaliseringens lämplighet konstaterade den grekiska centralbanken att det belopp på 18 miljarder euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade använt för att rekapitalisera de fyra största bankerna i Grekland i maj 2012 var mindre än det slutbelopp som krävdes för att dessa banker gradvist skulle nå och upprätthålla en kärnprimärkapitalkvot på 10 % i juni 2012 och en kärnprimärkapitalkvot på 7 % under ett treårigt negativt stresscenario. Den grekiska centralbanken konstaterade även att den första tillfälliga rekapitaliseringen var just tillfällig, eftersom rekapitaliseringsprocessen skulle slutföras genom en ökning av dessa fyra bankers kapital.
(160)
Den grekiska centralbanken noterade dessutom att rekapitaliseringen av de största grekiska bankerna var ett led i en långsiktig omstrukturering av den grekiska banksektorn. Den grekiska centralbanken konstaterade att om en bank är kvar i privat ägo behåller den troligen samma ledning, medan om en bank blir statsägd (dvs. ägd av den grekiska finansiella stabilitetsfonden) kan den grekiska finansiella stabilitetsfonden utse en ny ledning, som i vilket fall som helst kommer att bedömas av den grekiska centralbanken. Den grekiska centralbanken noterade att den kontinuerligt bedömer företagsstyrningens ramar, ledningens lämplighet och varje banks riskprofil för att se till att allt för stora risker inte tas. Den påpekade dessutom att den grekiska finansiella stabilitetsfonden redan hade utsett företrädare i de rekapitaliserade bankernas styrelser.
(161)
När det gäller den första rekapitaliseringens nödvändighet noterade den grekiska centralbanken att bankens rekapitalisering var begränsad för att se till att de minimikapitalkrav som gällde vid den tidpunkten (8 %) var uppfyllda. Den förklarade också att den långa perioden innan rekapitaliseringarna berodde på den snabba konjunkturnedgången i Grekland och effekterna av PSI-programmet, hela programmets komplexitet och behovet av att maximera privata investerares deltagande i ökningarna av aktiekapitalet.
(162)
När det gäller den första rekapitaliseringens proportionalitet påpekade den grekiska centralbanken att det fullständiga genomförandet av den omstruktureringsplan som skulle överlämnas till kommissionen skulle säkerställas av att det tillfälliga upphävandet av den grekiska finansiella stabilitetsfondens rösträtt skulle hävas vid, bland annat, betydande överträdelser av omstruktureringsplanen. Den grekiska centralbanken noterade dessutom att bankens svårigheter varken berodde på att bankens ledning hade underskattat riskerna eller på aggressiva affärsmetoder.
5.2 SYNPUNKTER FRÅN DEN GREKISKA FINANSIELLA STABILITETSFONDEN
(163)
Beträffande den första rekapitaliseringens lämplighet när det gäller att hantera frågan om potentiell statlig inblandning i den händelse staten tillhandahåller omfattande statligt stöd via den grekiska finansiella stabilitetsfonden och den grekiska finansiella stabilitetsfonden har fullständig rösträtt, förklarade den grekiska finansiella stabilitetsfonden att banker som finansierats av den grekiska finansiella stabilitetsfonden inte anse utgör offentliga enheter eller enheter som kontrolleras av staten och att de inte kommer att kontrolleras av staten efter det att de har blivit permanent rekapitaliserade av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden påpekade att den är en helt fristående privaträttslig juridisk enhet med rätt att fatta självständiga beslut. Enligt artikel 16.C.2 i lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden kontrolleras fonden inte av staten och de kreditinstitut till vilka fonden har tillhandahållit kapitalstöd ingår inte i den offentliga sektorn i bredare mening. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden lyfte även fram fondens ledningsstruktur.
(164)
När det gäller den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i bankens ledning noterade fonden att den skulle respektera bankens oberoende och inte blanda sig i den dagliga ledningen eftersom dess roll begränsas till vad som fastställs i lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Den förklarade att det inte skulle bli tal om någon statlig inblandning eller samordning och att bankens beslut i utlåningsprocessen (bl.a. om säkerhet, prissättning och låntagares solvens) skulle fattas utifrån affärsmässiga kriterier.
(165)
Den grekiska finansiella stabilitetsfonden påpekade att lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden och avtalet om förhandsteckning innehöll lämpliga skyddsåtgärder för att hindra befintliga privata aktieägare från att ta alltför stora risker. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden lyfte fram aspekter som i) att företrädare för fonden hade utsetts till oberoende företagsexterna ledamöter av bankens styrelse och deras närvaro i kommittéer, ii) att fonden utför företagsbesiktning i banken och iii) att fonden efter den sista rekapitaliseringen bara hade begränsad rösträtt så länge banken uppfyllde villkoren i omstruktureringsplanen.
(166)
Den grekiska finansiella stabilitetsfonden förklarade att det har vidtagits lämpliga åtgärder för att se till att de banker som fonden har ett ägarintresse i inte utbyter kommersiellt känsliga uppgifter. Dessa åtgärder innefattar utnämningen av olika företrädare för fonden till dessa banker, mandatet för dessa företrädare med skydd mot flödet av information från en företrädare till en annan och tydliga interna instruktioner till dessa företrädare om att inte översända bankers kommersiellt känsliga uppgifter. Dessutom förklarade den grekiska finansiella stabilitetsfonden att den inte utövar några rättigheter i förhållande till bankerna på ett sätt som kan hindra begränsa, snedvrida eller på ett betydande sätt minska eller hämma effektiv konkurrens. Avslutningsvis påpekade den grekiska finansiella stabilitetsfonden att dess styrelseledamöter och anställda omfattas av stränga sekretessbestämmelser och förvaltningsskyldigheter och är bundna av bestämmelser om tystnadsplikt i fråga om sin verksamhet.
6. BEDÖMNING AV STÖD KOPPLAT TILL FÖRVÄRVET AV ATE OCH DEN GREKISKA VERKSAMHETEN I DE TRE CYPRIOTISKA BANKERNA
6.1 BEDÖMNING AV STÖD KOPPLAT TILL ATE
(167)
I beslutet om omstrukturering av ATE konstaterade kommissionen att de åtgärder som beskrivs i skälen 58 och 108 i detta beslut utgör statligt stöd, men att åtgärderna är förenliga med den inre marknaden.
(168)
I beslutet om likvidation av ATE konstaterade kommissionen att de åtgärder som beskrivs i skälen 109 och 110 i detta beslut utgör statligt stöd till ATE:s överlåtna verksamhet. Kommissionen konstaterade dessutom att stödet till ATE endast är förenligt med den inre marknaden om införlivandet av ATE:s överlåtna verksamhet genomförs enligt plan och om omstruktureringen av banken - som inbegriper ATE:s överlåtna verksamhet - gör det möjligt för banken att återställa sin lönsamhet på lång sikt. Återställandet av den långsiktiga lönsamheten fastställs i avsnitt 7.6.2.
(169)
Därför behöver kommissionen inte göra en ny bedömning av ovannämnda åtgärder och bekräftar att de är förenliga med den inre marknaden.
6.2 BEDÖMNING AV STÖD KOPPLAT TILL DEN GREKISKA VERKSAMHETEN I DE TRE CYPRIOTISKA BANKERNA (ÅTGÄRD C)
6.2.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp
(170)
Kommissionen ska fastställa om åtgärd C innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt den bestämmelsen är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(171)
Den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig att rekapitalisera banken med 524 miljoner euro i mars 2013, under budgivningen för att förvärva den cypriotiska överlåtna verksamheten. Åtgärden beviljades därför i mars 2013. Den faktiska rekapitaliseringen skedde inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (88).
(172)
Rekapitaliseringen av banken gjordes av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Detta är en enhet som Grekland har inrättat och finansierar i syfte att stödja banker. Utbetalningen gjordes därför med hjälp av statliga medel.
(173)
När det gäller stödmottagarna var syftet med rekapitaliseringen, vilket förklaras i skäl 72, att täcka det kapitalbehov som förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten skulle leda till. Dessutom skulle rekapitaliseringen vara tillgänglig för varje grekisk bank som önskade förvärva den cypriotiska överlåtna verksamheten. Bankens bud, som lämnades in till den grekiska finansiella stabilitetsfonden för godkännande, tog hänsyn till fondens rekapitalisering. Vid den tidpunkten hade de grekiska bankerna ont om kapital och ingen av dem hade förvärvat den cypriotiska överlåtna verksamheten utan löftet om rekapitalisering. Även om det är banken som är den formella mottagaren av kapitalet från den grekiska finansiella stabilitetsfonden anser kommissionen därför att det är den cypriotiska överlåtna verksamheten som är stödmottagare, eftersom åtgärden gjorde det möjligt att sälja denna verksamhet till en grekisk bank. Utan rekapitaliseringen av banken skulle verksamheten inte ha förvärvats av en grekisk bank. De hade blivit kvar i koncerner som befann sig i extremt stora svårigheter (både Cyprus Popular Bank och Bank of Cyprus var under avveckling på grund av deras stora kapitalbehov) och skulle därför troligen ha gått omkull eller åtminstone drabbats av massuttag av insatta medel. När det gäller förekomsten av en fördel noterar kommissionen även att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken inte är förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi: vid denna mycket osäkra tidpunkt skulle en privat investerare som verkar under normala marknadsförhållanden inte ha åtagit sig att i framtiden skjuta till ett stort kapitalbelopp till banken utan att i förväg ha känt till villkoren för det framtida kapitaltillskottet (dvs. emissionspriset).
(174)
Redan vid första anblicken är åtgärden dessutom selektiv eftersom den enbart gäller den cypriotiska överlåtna verksamheten (där varje verksamhetsområde utgör ett separat företag) och inte något annat företag.
(175)
Avslutningsvis konkurrerar den cypriotiska överlåtna verksamheten, dvs. de grekiska filialerna till de tre cypriotiska bankerna, med andra banker, inklusive dotterbolag till utländska banker som är verksamma i Grekland eller som kan tänkas vara intresserade av att komma in på den grekiska marknaden. Undsättningen av dessa verksamheter snedvrider följaktligen konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater.
(176)
Kommissionens slutsats är därför att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken med 524 miljoner euro utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Stödmottagare
(177)
Som påpekades i skäl 173 betraktar kommissionen den cypriotiska överlåtna verksamheten som mottagare av stödet i form av den grekiska finansiella stabilitetsfondens utbetalning av EFSF-obligationer.
(178)
Som påpekades i skälen 71 och 173 var det dessutom nödvändigt att den cypriotiska överlåtna verksamheten, dvs. de grekiska filialerna till de tre cypriotiska bankerna, förvärvades av en annan bank, dels för den finansiella stabilitetens skull, men framför allt på grund av att de tre cypriotiska bankerna befann sig i en mycket svår situation. Försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten och frågan om huruvida försäljningen utgör statligt stöd till köparen, dvs. banken, bör därför prövas under avsnittet ”Lönsamhet genom försäljning av en bank” i omstruktureringsmeddelandet (89).
(179)
Inför försäljningen valde den grekiska centralbanken att endast kontakta de största inhemska grekiska bankerna. Av dessa var det endast banken och två andra banker som lämnade icke-bindande bud. Banken är den enda budgivaren som lämnade ett giltigt bindande bud. Den begränsade uppsättning köpare som kontaktades utesluter inte att det rörde sig om en öppen budgivning eftersom ett formellt bud från andra investerare rimligtvis inte kunde förväntas. På grund av den finansiella instabiliteten i det grekiska banksystemet, som redovisade stora förluster till följd av den djupa och långa recessionen, hade de utländska banker som verkade i Grekland vid den aktuella tidpunkten faktiskt antingen avvecklat eller var på väg att avveckla sin grekiska verksamhet (t.ex. Geniki, MBG och Emporiki Bank). Med andra ord lämnade de den grekiska marknaden och letade inte efter nya investeringsmöjligheter i Grekland. Dessutom är det rimligt att anta att endast en investerare med förmåga att snabbt stabilisera de förvärvade verksamheterna och göra dem lönsamma - dvs. en stor bankkoncern - skulle ha varit intresserad av dessa verksamheter. På grund av den mycket korta tid som stod till förfogande för att avsluta försäljningen - som dikterades av den finanskris inom vilken de säljande bankerna verkade - var det slutligen mycket osannolikt att utländska banker eller andra typer av investerare skulle delta i försäljningsförfarandet. I normala fall skulle sådana investerare nämligen ha velat göra en företagsbesiktning och granskat de tillgångar som låg ute till försäljning innan de lämnade ett formellt bud.
(180)
Kommissionens slutsats är därför att den cypriotiska överlåtna verksamheten såldes till ett marknadsmässigt pris och att man kan bortse från stödet till köparen, dvs. banken.
6.2.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet
(181)
Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen rätt att anse att ett stöd är förenligt med den inre marknaden om det syftar till att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.
(182)
Kommissionen har medgett att den globala finanskrisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, och att åtgärder för att stödja banker kan avhjälpa en sådan störning. Detta har bekräftats i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet. Med tanke på den oro som på nytt råder på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för att kunna godkänna statligt stöd i artikel 107.3 b i fördraget fortfarande är uppfyllda. Kommissionen bekräftade sin ståndpunkt genom att anta 2011 års förlängningsmeddelande (90) och 2013 års bankmeddelande (91).
(183)
När det gäller den grekiska ekonomin har kommissionen, både genom sina beslut om att bevilja och förlänga stödordningen för bankindustrin i Grekland och genom sitt godkännande av stödåtgärder som Grekland beviljat enskilda banker (92), erkänt att det finns en risk för en allvarlig störning i den grekiska ekonomin och att statligt stöd till banker är en lämplig åtgärd för att avhjälpa denna störning. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärderna bör därför vara artikel 107.3 b i fördraget.
(184)
Under finanskrisen har kommissionen tagit fram förenlighetskriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för att bedöma stödåtgärder fastställdes första gången i 2008 års bankmeddelande.
(185)
I linje med punkt 15 i 2008 års bankmeddelande måste ett stöd uppfylla följande allmänna förenlighetskriterier för att vara förenligt med artikel 107.3 b i fördraget:
a)
Lämplighet: Stödet måste vara välriktat för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin. Så skulle inte vara fallet om åtgärden inte är lämplig för att avhjälpa störningen.
b)
Nödvändighet: När det gäller stödform och stödbelopp måste åtgärden vara nödvändig för att nå det mål som åsyftas. Därför ska stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå målet och ges i en form som är mest lämpad för att avhjälpa störningen.
c)
Proportionalitet: De gynnsamma effekterna av åtgärden måste stå i lämplig proportion till snedvridningen av konkurrensen så att snedvridningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med åtgärden.
(186)
Under finanskrisen har kommissionen tagit fram förenlighetskriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för att bedöma stödåtgärder fastställdes första gången i 2008 års bankmeddelande.
(187)
I rekapitaliseringsmeddelandet ges ytterligare vägledning om vilken ersättningsnivå som krävs för statliga kapitaltillskott.
(188)
Slutligen har kommissionen i omstruktureringsmeddelandet förklarat hur den bedömer omstruktureringsplaner. Vid sin bedömning av bankens omstruktureringsplan inom ramen för omstruktureringsmeddelandet kommer kommissionen att beakta alla åtgärder som förtecknas i tabell 11.
6.2.3 Stödåtgärd C:s förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.2.3.1 Lämplighet
(189)
När det gäller åtgärdens lämplighet, dvs. om den grekiska finansiella stabilitetsfondens åtagande att rekapitalisera banken med 524 miljoner euro är lämpligt, anser kommissionen att åtgärden är lämplig eftersom den gjorde det möjligt att sälja de tre cypriotiska bankernas grekiska verksamhet till banken.
(190)
Utan åtgärden skulle inte någon grekisk bank, inklusive banken, ha varit villig att förvärva den cypriotiska överlåtna verksamheten vid en tidpunkt då ingen bank utanför Grekland var villig att ge sig in på den marknaden. Om den cypriotiska överlåtna verksamheten inte hade förvärvats skulle denna verksamhet, och särskilt de grekiska filialernas inlåning, ha äventyrats. Åtgärden säkerställde därför den finansiella stabiliteten i Grekland. Av detta skäl anser kommissionen att åtgärden är lämplig som undsättningsstöd.
6.2.3.2 Nödvändighet
(191)
I linje med 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet med åtgärden. Det innebär att ett kapitaltillskott t.ex. måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det målet.
(192)
Vid en tidpunkt när det var svårt för grekiska banker att hitta kapital täckte åtgärden de kapitalbehov som uppstod till följd av betalningen av köpeskillingen för förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten, vilket gjorde att detta förvärv kunde äga rum.
(193)
Kommissionen ser dessutom positivt på att stödet gjordes i form av ett kapitaltillskott inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013, eftersom den grekiska finansiella stabilitetsfonden inte gav banken ett bidrag utan erhöll stamaktier till samma värde.
(194)
Åtgärden är därför nödvändig för att uppnå målet att begränsa störningen i det grekiska banksystemet och i hela den grekiska ekonomin.
6.2.3.3 Proportionalitet
(195)
De verksamheter som erhöll stöd såldes efter det att de grekiska myndigheterna utlyste en anbudsinfordran. Dessutom integrerades de förvärvade verksamheterna snabbt i banken. Stödet gjorde det inte möjligt för de verksamheter som erhöll stöd att vara kvar som självständiga konkurrenter på marknaden.
(196)
Dessutom var stödbeloppet relativt litet eftersom det motsvarar ca 3 % av den cypriotiska överlåtna verksamhetens totala nettoutlåning (eller ca 3 % av denna verksamhets riskvägda tillgångar) (93).
(197)
Kommissionen anser därför att åtgärden har utformats på ett sådant sätt att den minimerar otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
6.2.3.4 Slutsats om förenligheten med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(198)
På grundval av analysen i skälen 189-197, är kommissionens slutsats att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken med 524 miljoner euro var lämplig, nödvändig för att uppnå målet att begränsa störningarna i det grekiska banksystemet och hela den grekiska ekonomin och utformad för att minimera otillbörlig snedvridning av konkurrensen, och att rekapitaliseringen därför är förenlig med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet.
6.2.4 Stödåtgärdens förenlighet med omstruktureringsmeddelandet
(199)
Som förklarades i skäl (178) faller försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten under avsnittet ”Lönsamhet genom försäljning av en bank”. I linje med punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet måste man vid försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut iaktta kraven avseende lönsamhet, eget bidrag och begränsning av snedvridningar av konkurrensen.
6.2.4.1 Den cypriotiska överlåtna verksamhetens långsiktiga lönsamhet genom försäljning
(200)
I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet förtydligas att försäljningen av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden.
(201)
Banken integrerade framgångsrikt den cypriotiska överlåtna verksamheten. Som förklaras i avsnitt 7.6 kan banken på grundval av sin omstruktureringsplan anses utgöra en lönsam enhet. Att den cypriotiska överlåtna verksamheten har överförts till banken innebär därför att denna verksamhets långsiktiga lönsamhet kan återställas.
6.2.4.2 Eget bidrag och bördefördelning
(202)
Med tanke på i vilken grad de tre cypriotiska bankernas aktieägare har bidragit till omstruktureringskostnaderna konstaterar kommissionen att de tre cypriotiska bankerna inte sålde den cypriotiska överlåtna verksamheten till dess bokförda värde utan till ett justerat värde i enlighet med PIMCO-rapporten. Dessutom överförde de tre cypriotiska bankerna, även efter prisjusteringen, mer tillgångar än skulder till banken. Eftersom den cypriotiska överlåtna verksamhetens värdeförlust bars av säljarna uppnåddes därför en tillräcklig bördefördelning mellan aktieägarna.
6.2.4.3 Åtgärder som syftar till att begränsa snedvridningarna av konkurrensen
(203)
Beträffande åtgärder för att begränsa snedvridningarna av konkurrensen anges följande i punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet: ”Kommissionen grundar sin bedömning av behovet av sådana åtgärder på storleken, omfattningen och räckvidden på den verksamhet som den berörda banken skulle ha efter genomförandet av en trovärdig omstruktureringsplan … Valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.”
(204)
Som beskrivs i skäl 196, motsvarar stödbeloppet 3 % av den cypriotiska överlåtna verksamhetens riskvägda tillgångar. Kommissionen anser därför att stödbeloppet är relativt litet med tanke på att det beloppet gjorde det möjligt att sälja den cypriotiska överlåtna verksamheten och, som påpekades i skäl 190, säkerställde den finansiella stabiliteten i Grekland.
(205)
Efter försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten upphörde de grekiska filialerna att existera eftersom de helt och hållet integrerades i banken.
(206)
Med tanke på det relativt lilla stödbelopp som den cypriotiska överlåtna verksamheten har erhållit, och den omständigheten att de ingående affärsverksamheterna inte kommer att drivas vidare som självständiga konkurrenter, är kommissionens slutsats att det inte rör sig om någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
6.2.4.4 Slutsats om förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
(207)
På grundval av analysen i skälen 199-206 är kommissionens slutsats att försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten och dess integrering i banken säkerställer verksamhetens långsiktiga lönsamhet, att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Stödet är därför förenligt med omstruktureringsmeddelandet.
(208)
Den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken med 524 miljoner euro bör därför förklaras förenlig med den inre marknaden.
7. BEDÖMNING AV BEVILJAT STÖD TILL BANKEN
7.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD OCH STÖDBELOPP
(209)
Kommissionen ska fastställa förekomsten av statligt stöd till banken i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
7.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland
7.1.1.1 Statligt likviditetsstöd beviljat inom ramen för garantiåtgärden och åtgärderna om statsobligationslån (åtgärd L1)
(210)
I sina beslut om godkännande och förlängning av stödordningen för bankindustrin i Grekland har kommissionen redan fastställt (94) att likviditetsstöd som beviljas enligt den stödordningen utgör statligt stöd. År 2011 emitterade banken statligt garanterade obligationer till ett värde av totalt 9,9 miljarder euro. Grekland lånade även ut 1 289 miljoner euro till banken i form av statsobligationer. I slutet av mars 2014 var beloppet i statligt garanterade obligationer och statsobligationer 9,9 miljarder euro respektive 1 024 miljoner euro (95). Framtida likviditetsstöd som beviljas inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland utgör också statligt stöd.
7.1.1.2 Statlig rekapitalisering beviljad inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden (åtgärd A)
(211)
I sitt beslut av den 19 november 2008 om stödordningen för bankindustrin i Grekland har kommissionen redan fastställt att de rekapitaliseringar som beviljas inom ramen för stödordningens rekapitaliseringsåtgärd utgör statligt stöd. Banken har mottagit 750 miljoner euro i preferensaktier, vilket motsvarar 2,1 % av bankens riskvägda tillgångar (96).
7.1.2 Förekomst av statligt stöd i det statligt garanterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2)
(212)
I punkt 51 i 2008 års bankmeddelande förtydligade kommissionen att centralbankers tillhandahållande av medel till finansinstitut inte utgör statligt stöd om fyra kumulativa villkor är uppfyllda i fråga om finansinstitutets solvens, facilitetens säkerheter, den ränta som tas ut av finansinstitutet och avsaknaden av motgaranti från staten. Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstöd som beviljades banken inte uppfyller dessa fyra kumulativa villkor, framför allt eftersom stödet är en statlig garanti och beviljas tillsammans med andra stödåtgärder, måste slutsatsen bli att det statligt garanterade akuta likviditetsstödet utgör statligt stöd.
(213)
Det statligt garanterade akuta likviditetsstödet uppfyller kraven i artikel 107.1 i fördraget. Eftersom åtgärden innehåller en statlig garanti till förmån för den grekiska centralbanken bärs för det första eventuella förluster av staten. Åtgärden omfattar därför statliga medel. Det akuta likviditetsstödet gör det möjligt för banker att få tillgång till finansiering vid en tidpunkt då de inte har tillgång till kapitalmarknadsfinansiering och det vanliga eurosystemets refinansieringstransaktioner. Det statligt garanterade akuta likviditetsstödet ger därför banken en fördel. Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstödet begränsas till banksektorn är åtgärden selektiv. Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstödet gör det möjligt för banken att fortsätta sin verksamhet på marknaden och undvika fallissemang, och därmed behöva lämna marknaden, innebär stödet en snedvridning av konkurrensen. Eftersom banken är verksam i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland påverkar den fördel som banken beviljats handeln mellan medlemsstater.
(214)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det statligt garanterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) utgör statligt stöd. Storleken på det statligt garanterade akuta likviditetsstödet har varierat över tid. Den 31 december 2012 uppgick stödet till ca 31,4 miljarder euro. Efter en kraftig minskning 2013 uppgick det endast till 750 miljoner euro i slutet av det året.
7.1.3 Förekomsten av stöd i de åtgärder som beviljats via den grekiska finansiella stabilitetsfonden
7.1.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)
(215)
I avsnitt 5.1 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus har kommissionen redan konstaterat att den första tillfälliga rekapitaliseringen utgör statligt stöd. Värdet på det mottagna kapitalet uppgick till 4,7 miljarder euro.
7.1.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)
(216)
Åtgärd B2 genomfördes med medel från den grekiska finansiella stabilitetsfonden, vilket, som förklarades i skäl 65 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus, innebär statliga medel.
(217)
När det gäller förekomsten av en fördel ökade åtgärd B2 bankens kapitaltäckningskvot till en nivå som gjorde det möjligt för den att fortsätta sin verksamhet på marknaden och att få tillgång till finansiering från eurosystemet. Ersättningen för åtgärd B2 bestod dessutom av upplupen ränta på EFSF-obligationer och en extra avgift på 1 %. Eftersom denna ersättning är klart lägre än ersättningen för liknande kapitalinstrument på marknaden skulle banken säkerligen inte kunnat anskaffa samma kapital till samma villkor på marknaden. Åtgärd B2 gav därför banken en fördel som grundades på statliga medel. Eftersom åtgärden endast gjordes tillgänglig för banken var åtgärden selektiv.
(218)
Bankens ställning stärktes till följd av åtgärd B2 eftersom banken gavs finansiella resurser att fortsätta uppfylla kapitalkraven, vilket ledde till snedvridning av konkurrensen. Eftersom banken är verksam på bankmarknader i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater är verksamma i Grekland eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland påverkar åtgärd B2 handeln mellan medlemsstater.
(219)
Kommissionen anser att åtgärd B2 utgör statligt stöd. De nationella myndigheterna anmälde åtgärden som stöd. Värdet på det mottagna kapitalet uppgick till 1 553 miljoner euro.
7.1.3.3 Utfästelse om åtagande (åtgärd B3)
(220)
Genom åtgärd B3 åtog den grekiska finansiella stabilitetsfonden sig att tillhandahålla det ytterligare kapital som behövdes för att slutföra rekapitaliseringen av banken upp till det belopp som den grekiska centralbanken begärde inom ramen för 2012 års stresstest. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden får sina medel från staten. Utfästelsen innebär därför ett åtagande om att tillhandahålla statliga medel. De omständigheter under vilka den grekiska finansiella stabilitetsfonden kan bevilja stöd till finansinstitut är noga reglerat och begränsat i lag. Användningen av dessa statliga medel tillskrivs följaktligen staten. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig att tillhandahålla 1 082 miljoner euro i ytterligare kapital.
(221)
Utfästelsen om åtagande gav banken en fördel eftersom den försäkrade insättare om att banken skulle kunna anskaffa allt kapital den behövde anskaffa, dvs. att den grekiska finansiella stabilitetsfonden skulle tillhandahålla kapitalet om banken inte skulle lyckas anskaffa det på marknaden. Åtagandet gjorde det även lättare att anskaffa privat kapital från marknaden eftersom investerarna försäkrades om att om banken inte kunde få in en del av kapitalet från marknaden skulle den grekiska finansiella stabilitetsfonden tillhandahålla detta. Ingen privat investerare skulle ha gått med på ett åtagande innan villkoren för rekapitaliseringen blev kända, och vid den tidpunkten hade banken ingen tillgång till kapitalmarknaderna. Fördelen är selektiv eftersom inte alla banker verksamma i Grekland gavs samma fördel.
(222)
Eftersom banken är verksam i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland påverkar åtgärd B3 sannolikt handeln mellan medlemsstater och snedvrider konkurrensen.
(223)
Åtgärd B3 utgör därför statligt stöd och stödet anmäldes inte som statligt stöd av de grekiska myndigheterna.
7.1.3.4 Den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 för att täcka kapitalbehovet i 2013 års stresstest (åtgärd B4)
(224)
Syftet med den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 var att täcka kapitalbehovet i 2012 års stresstest (åtgärd B4). Åtgärden innebär att delar av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) omvandlas till en permanent rekapitalisering på 5 891 miljoner euro i stamaktier. Eftersom åtgärd B4 innebär att delar av ett redan beviljat stöd omvandlas omfattar åtgärden fortfarande statliga medel men den ökar inte stödets nominella värde. För ett stöd till ett visst nominellt värde ökar åtgärden emellertid bankens fördel (och därmed snedvridningen av konkurrensen), eftersom det rör sig om en permanent rekapitalisering och inte om en tillfällig rekapitalisering som i åtgärderna B1 och B2.
(225)
Kommissionen konstaterar att ett sådant stöd inte beviljades alla banker verksamma i Grekland. När det gäller snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln konstaterar kommissionen exempelvis att stödet gjorde det möjligt för banken att fortsätta sin verksamhet i andra medlemsstater. En likvidation av banken skulle ha lett till att bankens utländska verksamhet hade upphört, genom likvidation eller försäljning av denna verksamhet. Dessutom var vissa banker från andra medlemsstater verksamma i Grekland. Åtgärden snedvrider därför konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater. Kommissionen anser därför att åtgärd B4 utgör statligt stöd.
7.1.3.5 Slutsats beträffande åtgärderna B1, B2, B3 och B4
(226)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Det statliga stödet i åtgärderna B1, B2, och B3 uppgår till 7 335 miljoner euro. I avsnitt 7.1.3.3 påpekades att eftersom banken drog till sig privat kapital på 1 444 miljoner euro i rekapitaliseringen våren 2013 omvandlades endast en del av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) till en permanent rekapitalisering (åtgärd B4). Det ytterligare kapital på 1 082 miljoner euro (åtgärd B3) som den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig att skjuta till behövdes inte och betalades därför aldrig ut. Det belopp som betalades ut i statligt stöd uppgick därför endast till summan av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen, dvs. 6 253 miljoner euro och en del av det stödet återbetalades inom sex månader under rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4), eftersom det privata deltagandet översteg det belopp som åtagits.
(227)
I punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet anges att kommissionen, utöver stödets storlek i absoluta tal, måste ta hänsyn till stödet ”i förhållande till bankens riskvägda tillgångar”. Åtgärderna B1, B2 och B3 beviljades under en ettårsperiod, från april 2012 till maj 2013. Under den perioden ökade bankens riskvägda tillgångar kraftigt till följd av successiva förvärv. Frågan är därför vilken nivå på de riskvägda tillgångarna som ska användas, och närmare bestämt om huruvida det statliga stödet bör bedömas i förhållande till de riskvägda tillgångarna i början av perioden eller i slutet av perioden. Åtgärderna B1, B2, och B3 syftar till att täcka ett kapitalbehov som den grekiska centralbanken fastställde i mars 2012 (2012 års stresstest). Med andra ord förekom de kapitalbehov som dessa statliga stödåtgärder syftar till att avhjälpa redan i mars 2012. Kommissionen anser därför att stödbeloppet i åtgärderna B1, B2 och B3 bör jämföras med bankens riskvägda tillgångar den 31 mars 2012. Kommissionen påminner även om att efter mars 2012 och fram till rekapitaliseringen våren 2013 tog den grekiska centralbanken inte hänsyn till grekiska bankers förvärv när den justerade upp eller ned deras kapitalbehov. Det är ytterligare ett bevis på att åtgärderna B1, B2 och B3 var stödåtgärder kopplade till bankens omkrets den 31 mars 2012.
(228)
Det beviljade stödet till banken uppgick till summan av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) och den grekiska finansiella stabilitetsfondens åtagande (åtgärd B3), dvs. 7 335 miljoner euro eller 21,5 % av bankens riskvägda tillgångar den 31 mars 2012.
(229)
Det stöd som betalades ut till banken uppgick till summan av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2), dvs. 6 253 miljoner euro eller 18,4 % av bankens riskvägda tillgångar den 31 mars 2012.
(230)
Eftersom banken lyckades dra till sig privat kapital uppgick den grekiska finansiella stabilitetsfondens slutliga kapitaltillskott till banken i form av stamaktier till 5 891 miljoner euro, vilket motsvarar 17,3 % av bankens riskvägda tillgångar den 31 mars 2012.
7.1.4 Slutsats beträffande förekomsten av stöd och det totala stödbelopp som banken erhållit
(231)
Åtgärderna A, B1, B2, B3, B4, L1 och L2 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Åtgärderna sammanfattas i tabell 11.
Tabell 11
Översikt över det totala stöd som banken erhållit
Benämning
Åtgärd
Typ av åtgärd
Stödbelopp
Stöd/riskvägda tillgångar
A
Preferensaktier
Kapitalstöd
750 miljoner euro
2,1 %
B1
B2
B3
Första tillfälliga rekapitaliseringen
Andra tillfälliga rekapitaliseringen
Utfästelse om åtagande
Kapitalstöd
4 700 miljoner euro.
1 553 miljoner euro
1 082 miljoner euro
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Totalt beviljat kapitalstöd till banken A + B1 + B2 + B3
8 085 miljoner euro
23,7 %
Totalt utbetalat stöd till banken A + B1 + B2
7 003 miljoner euro,
21,6 %
B4
Rekapitalisering
Kapitalstöd
5 891 miljoner euro
17,3 %
Totalt utbetalat kapitalstöd till banken minus stöd som återbetalats inom sex månader
6 641 miljoner euro,
19,4 %
Benämning
Åtgärd
Typ av åtgärd
Nominellt stödbelopp
L1
Likviditetsstöd
Garanti
Obligationslån
Garantier: 9,9 miljarder euro
Obligationslån: 1,3 miljarder euro
L2
Statligt garanterat akut likviditetsstöd
Finansiering och garanti
31,4 miljarder euro
Totalt likviditetsstöd till banken
42,6 miljarder euro
7.2 RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN AV STÖDETS FÖRENLIGHET
(232)
Som konstaterades i skäl 183 bör den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärderna vara artikel 107.3 b i fördraget (97).
(233)
Under finanskrisen har kommissionen tagit fram förenlighetskriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för att bedöma stödåtgärder fastställdes första gången i 2008 års bankmeddelande.
(234)
Vägledning beträffande rekapitaliseringsåtgärder går att hitta i rekapitaliseringsmeddelandet och i 2011 års förlängningsmeddelande.
(235)
I omstruktureringsmeddelandet definieras kommissionens strategi för att bedöma omstruktureringsplaner, särskilt behovet av att återställa lönsamheten, att säkerställa ett tillräckligt stort eget bidrag från stödmottagaren och att begränsa snedvridningar av konkurrensen.
(236)
Detta ramverk kompletterades med 2013 års bankmeddelande, som gäller för stödåtgärder som anmälts eller beviljats utan kommissionens förhandsgodkännande efter den 31 juli 2013.
7.2.1 Rättslig grund för bedömningen av huruvida likviditetsstödet till banken (åtgärd L1) är förenligt
(237)
Det likviditetsstöd som banken redan har erhållit har definitivt godkänts genom de successiva beslut som godkänt åtgärderna inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland och ändringarna till och förlängningarna av denna stödordning (98). Allt framtida likviditetsstöd till banken måste beviljas inom ramen för en stödordning som kommissionen vederbörligen godkänt. Kommissionen ska godkänna villkoren för sådant stöd innan det beviljas och någon ytterligare bedömning av villkoren behöver därför inte göras i detta beslut.
7.2.2 Rättslig grund för bedömningen av huruvida preferensaktierna till banken (åtgärd A) är förenliga
(238)
Den rekapitalisering som beviljades 2009 i form av preferensaktier (åtgärd A) beviljades inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden i stödordningen för bankindustrin i Grekland, som godkändes 2008 med stöd av 2008 års bankmeddelande. Denna åtgärd behöver därför inte bedömas på nytt inom ramen för 2008 års bankmeddelande utan ska enbart bedömas inom ramen för rekapitaliseringsmeddelandet.
7.2.3 Rättslig grund för bedömningen av huruvida det statligt garanterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) är förenligt
(239)
Frågan om huruvida det statligt garanterade akuta likviditetsstödet är förenligt bör i första hand bedömas på grundval av 2008 års bankmeddelande och 2011 års förlängningsmeddelande. Allt statligt garanterat akut likviditetsstöd som beviljats utan kommissionen godkännande omfattas efter den 31 juli 2013 av 2013 års bankmeddelande.
7.2.4 Rättslig grund för bedömningen av huruvida den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3, och B4) är förenliga
(240)
Frågan om huruvida den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är förenliga bör i första hand bedömas på grundval av 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande. I beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus uppgav kommissionen att den betvivlade att åtgärd B1 var förenlig med ovannämnda meddelanden. Eftersom åtgärderna vidtogs före den 1 augusti 2013 omfattas de inte av 2013 års bankmeddelande. Frågan om huruvida den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringsåtgärder (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är förenliga bör även bedömas på grundval av omstruktureringsmeddelandet
7.3 ÅTGÄRD L2:S FÖRENLIGHET MED 2008 ÅRS BANKMEDDELANDE, 2011 ÅRS REKAPITALISERINGSMEDDELANDET OCH OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET
(241)
För att ett stöd ska vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget måste det uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna, dvs. lämplighet, nödvändighet och proportionalitet.
(242)
Eftersom grekiska banker förlorade sin tillgång till kapitalmarknadsfinansiering och blev helt beroende av centralbanksfinansiering (se skäl 37), och eftersom banken inte kunde låna tillräckliga medel via de vanliga refinansieringstransaktionerna förlitade sig banken på statligt garanterat akut likviditetsstöd för att få tillräcklig likviditet och därmed undvika fallissemang. Kommissionen anser att åtgärd L2 är en lämplig mekanism för att avhjälpa den allvarliga störning som bankens fallissemang hade kunnat leda till.
(243)
Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstödet medför en relativt hög finansieringskostnad för banken har banken tillräckligt med incitament för att slippa förlita sig på den finansieringskällan när den utvecklar sin verksamhet. Banken var tvungen att betala en ränta som var […] räntepunkter högre än räntan för vanliga refinansieringstransaktioner inom eurosystemet. Dessutom var banken tvungen att betala en garantiavgift på […] räntepunkter till staten. Följaktligen är bankens totalkostnad för det statligt garanterade akuta likviditetsstödet mycket högre än den normala kostnaden för ECB-finansiering. Framför allt är skillnaden mellan dessa båda finansieringsformer större än nivån på den garantiavgift som krävs enligt 2011 års förlängningsmeddelande. Den totala ersättning som staten tar ut kan därför anses tillräcklig. När det gäller storleken på det statligt garanterade akuta likviditetsstödet granskas detta belopp regelbundet av den grekiska centralbanken och ECB utifrån bankens faktiska behov. De följer noga hur stödet används och ser till att det begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Därför ger åtgärd L2 inte banken onödigt mycket likviditet som skulle kunna användas för att finansiera verksamheter som snedvrider konkurrensen. Stödet är således begränsat till vad som är absolut nödvändigt.
(244)
En sådan ingående granskning av hur det statligt garanterade akuta likviditetsstödet används och regelbundna bekräftelser på att användningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt garanterar att likviditeten är proportionell och inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Kommissionen noterar också att Grekland har åtagit sig att se till att banken genomför en omstruktureringsplan som minskar bankens beroende av centralbanksfinansiering och att den kommer att införa begränsningar av hur den beter sig, vilket redogörs närmare för i avsnitt 7.6. Dessa faktorer garanterar att beroendet av likviditetsstöd upphör så snart som möjligt och att stödet är proportionellt.
(245)
Åtgärd L2 är därför förenlig med 2008 års bankmeddelande och 2011 års förlängningsmeddelande. Eftersom inga nya villkor beträffande garantier har införts i 2013 års bankmeddelande är åtgärd L2 även förenlig med 2013 års bankmeddelande.
7.4 ÅTGÄRDERNA B1:S, B2:S, B3:S OCH B4:S FÖRENLIGHET MED 2008 ÅRS BANKMEDDELANDE, REKAPITALISERINGSMEDDELANDET, 2011 ÅRS FÖRLÄNGNINGSMEDDELANDE OCH 2013 ÅRS BANKMEDDELANDE
(246)
Som påpekades i skäl 241 och i linje med punkt 15 i 2008 års bankmeddelande, måste ett stöd för att vara förenligt med artikel 107.3 b i fördraget uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna (99), nämligen lämplighet, nödvändighet och proportionalitet.
(247)
I rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande ges ytterligare vägledning om vilken ersättningsnivå som krävs för statliga kapitaltillskott.
7.4.1 Åtgärdernas lämplighet
(248)
Kommissionen anser att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är lämpliga eftersom de gör det möjligt för banken att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven. Utan den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringar hade banken inte kunnat fortsätta sin verksamhet och förlorat tillgången till ECB:s refinansieringstransaktioner.
(249)
I beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus noterade kommissionen i detta sammanhang att banken är en av de största bankerna i Grekland, både när det gäller utlåning och inlåning. Banken är därför en viktig bank i det grekiska banksystemet. Om banken hade fallerat hade detta följaktligen gett upphov till en allvarlig störning i den grekiska ekonomin. Under de omständigheter som rådde vid den aktuella tidpunkten hade finansinstitut i Grekland svårt att få tillgång till finansiering. Bristen på finansiering begränsade deras möjlighet att låna ut pengar till den grekiska ekonomin. Störningen i ekonomin hade därför förvärrats om banken hade gått omkull. Dessutom var åtgärderna B1, B2, B3 och B4 i hög grad ett resultat av PSI-programmet, en mycket ovanlig och oförutsägbar händelse, och inte ett resultat av misskötsel eller onödigt högt risktagande från bankens sida. Huvudsyftet med åtgärderna är därför att hantera följderna av PSI-programmet och bidra till den finansiella stabiliteten i Grekland.
(250)
I beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus uttryckte kommissionen tvivel beträffande huruvida alla tänkbara åtgärder omedelbart hade vidtagits för att undvika att banken i framtiden på nytt skulle behöva stöd. Som påpekas i skälen 140 och 141 i detta beslut har Grekland åtagit sig att vidta ett antal åtgärder kopplade till bankens företagsstyrning och kommersiella transaktioner. Som påpekas i skälen 115, 116 och 117 har banken också kraftig omstrukturerat sin verksamhet, och redan vidtagit många kostnadsbesparande åtgärder. Kommissionens tvivel har därför skingrats.
(251)
I beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus uttryckte kommissionen även tvivel beträffande huruvida det fanns tillräckliga skyddsåtgärder om banken hamnade under statens kontroll, eller om privata investerare behöll kontrollen samtidigt som staten blev majoritetsägare. De åtaganden som anges i skälen 140 och 141 i detta beslut utgör en garant för att bankens kredittransaktioner sker på marknadsmässiga villkor och att staten inte blandar sig i den dagliga affärsverksamheten. Genom överenskommelsen om ramarna för förhållandet mellan den grekiska finansiella stabilitetsfonden och banken garanteras dessutom att statens intressen som majoritetsägare skyddas mot onödigt risktagande från bankledningens sida.
(252)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 säkrar därmed den finansiella stabiliteten i Grekland. Betydande åtgärder har vidtagits för att minimera framtida förluster och för att se till att bankens verksamhet inte hotas av olämplig företagsstyrning. Mot denna bakgrund anser kommissionen att åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är lämpliga.
7.4.2 Nödvändighet - begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt
(253)
I linje med 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet med åtgärden. Det innebär att ett kapitaltillskott t.ex. måste begränsas till vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.
(254)
Stödbeloppet beräknades av den grekiska centralbanken inom ramen för 2012 års stresstest för att se till att bankens kärnprimärkapitalkvot låg över viss nivå under perioden 2012-2014, vilket framgår av tabell 3. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 ger därför inte banken onödigt mycket kapital. Som förklarades i skäl (250) ovan har det vidtagits åtgärder för att minska risken för att banken ska behöva stöd i framtiden.
(255)
När det gäller ersättningen för den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) påminner kommissionen om att dessa beviljades i maj 2012 respektive december 2012, och utbetalade in natura i form av EFSF-obligationer. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden har fått ersättning, från utbetalningen av EFSF-obligationerna till dagen för rekapitaliseringen våren 2013, upplupen ränta på EFSF-obligationerna samt en avgift på 1 % (100). Som framhölls i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus är den ersättningen lägre än det intervall på 7-9 % som anges i rekapitaliseringsmeddelandet. Perioden med låg ersättning begränsades dock till ett år för åtgärd B1 och till fem månader för åtgärd B2 (dvs. fram till omvandlingen av den tillfälliga rekapitaliseringen till en vanlig rekapitalisering i stamaktier, nämligen åtgärd B4). Även om den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen inte spädde ut befintliga aktieägares innehav ledde rekapitaliseringen våren 2013, som innebar omvandling av delar av den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen, till en kraftig utspädning av de tidigare aktieägarnas innehav, eftersom deras andel i banken minskade med 2,3 %. Den onormala situation som hade rått allt sedan dagen för den första tillfälliga rekapitaliseringen upphörde därmed. De tvivel som uttrycktes i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus har därför skingrats.
(256)
Med tanke på den atypiska orsaken till bankens svårigheter, där förlusterna huvudsakligen orsakades av en skuldeftergift till förmån för staten (PSI-programmet och skuldåterköpet, som ger staten en stor fördel, dvs. en skuldminskning) och följderna av en lång recession i den nationella ekonomin, kan kommissionen för det andra godta en sådan tillfällig avvikelse från standardersättningskraven i rekapitaliseringsmeddelandet (101).
(257)
När det gäller åtgärd B3 utgjordes denna av ett åtagande om att tillhandahålla kapital inom ramen för en framtida kapitalökning. Det åtagandet från december 2012 hade kunnat genomföras med hjälp av att faktiskt kapitaltillskott under perioden maj-juni 2013, bara fem månader senare, när banken fortsatte att öka sitt kapital. Eftersom banken drog till sig privata investerare behövde den grekiska finansiella stabilitetsfonden aldrig skjuta till det kapital som fonden hade åtagit sig att skjuta till. Med tanke på den korta tid åtagandet om att tillhandahålla kapital gällde, och av de skäl som anges i skäl 256, kan kommissionen godta att ingen ersättning betalades för det åtagandet.
(258)
När det gäller åtgärd B4 bör kapitaltillskott i form av tecknandet av aktier, i linje med punkt 8 i 2011 års förlängningsmeddelande, ske till ett tillräckligt rabatterat pris jämfört med aktiekursen (efter justering för utspädningseffekten) för att staten ska få rimliga garantier för att den kommer att få en skälig ersättning. Även om åtgärd B4 inte innehöll någon större rabatt i förhållande till aktiekursen (efter justering för utspädningseffekten) var det i praktiken omöjligt att få till stånd en betydande rabatt jämfört med den teoretiska aktiekursen exklusive värdet på teckningsrätter (102). Före rekapitaliseringen våren 2013 var bankens marknadskapitalisering bara några hundra miljoner euro. Under sådana omständigheter är frågan om huruvida de befintliga aktieägarna helt borde ha förlorat sitt inflytande. Kommissionen noterar att emissionspriset sattes på en nivå som gav 50 % rabatt jämfört med det genomsnittliga marknadspriset under de femtio dagar som föregick fastställandet av emissionspriset. Kommissionen noterar dessutom att det har skett en enorm utspädning av de befintliga aktieägarnas innehav, eftersom dessa efter rekapitaliseringen våren 2013 bara hade kvar 2,3 % av andelarna i banken. En ytterligare rabatt jämfört med marknadspriset hade därför bara haft en marginell effekt på den grekiska finansiella stabilitetsfondens ersättning. Mot bakgrund av den särskilda situation som de grekiska bankerna befann sig i, och som förklarades i skäl (256), och med tanke på att behovet av stöd i hög grad beror på en skuldeftergift till förmån för staten, anser kommissionen att emissionspriset på de aktier staten tecknade var tillräckligt lågt.
(259)
Den grekiska finansiella stabilitetsfonden utfärdade även teckningsoptioner och beviljade en teckningsoption för varje ny aktie som tecknades av en privat investerare som deltog i rekapitaliseringen våren 2013. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade teckningsoptionerna utan vederlag. Som förklarades i skäl (106) ovan gav varje teckningsoption rätt att köpa 4,48 aktier i den grekiska finansiella stabilitetsfonden, vid bestämda intervaller och till bestämda lösenpriser. Lösenpriset är lika med den grekiska finansiella stabilitetsfondens teckningspris på 1,70 euro jämte årlig och kumulativ ränta (4 % för år ett, 5 % för år två, 6 % för år tre, 7 % för år fyra och 8 % för de sista sex månaderna, beräknat på årsbasis). Taket för den grekiska finansiella stabilitetsfondens ersättning för sina aktier har i praktiken fastställts till dessa nivåer. Den ersättningen är lägre än det intervall på 7-9 % som anges i rekapitaliseringsmeddelandet. Eftersom teckningsoptionerna var en viktig faktor för att utfärdandet av teckningsrätter och de privata placeringar som banken lanserade inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 skulle lyckas anser kommissionen att teckningsoptionerna gjorde det möjligt för banken att minska stödbeloppet med 1 444 miljoner euro. På grund av bankens låga kapitalkvot före rekapitaliseringen och den stora osäkerhet som då rådde visade i själva verket de simuleringar som var tillgängliga vid den aktuella tidpunkten att privata investerare inte skulle ha fått tillräcklig avkastning utan dessa teckningsoptioner, och därför inte skulle ha deltagit. Eftersom den grekiska finansiella stabilitetsfonden skulle erhålla en minimal positiv ersättning om teckningsoptionerna utnyttjades, och eftersom ett av syftena med memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken var att dra till sig några privata investerare så att några av bankerna kunde behållas i privat ägo och undvika en situation där hela banksektorn skulle kontrolleras av den grekiska finansiella stabilitetsfonden, kan kommissionen, av de skäl som förklarades i skälen 249 och 256, godta en sådan avvikelse från standardersättningskraven i rekapitaliseringsmeddelandet. Godtagandet grundas även på den omständigheten att lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden, i dess ändrade lydelse från mars 2014, inte tillåter att teckningsoptionerna ändras i händelse av en kapitalökning med hjälp av aktier utan förköpsrätt, och att endast teckningsoptionens lösenpris får justeras vid en nyemission och denna justering endast får ske i efterhand och endast upp till ett belopp motsvarande intäkten från försäljningen av den grekiska finansiella stabilitetsfondens förköpsrätter. Greklands åtagande om att begära kommissionens godkännande innan ett eventuellt återköp av de teckningsoptioner som den grekiska finansiella stabilitetsfonden har utfärdat kommer dessutom att göra det möjligt för kommissionen att se till att alla potentiella framtida återköp inte ytterligare minskar den grekiska finansiella stabilitetsfondens ersättning och ökar ersättningen till teckningsoptionernas innehavare.
(260)
Beträffande den omständigheten att den grekiska finansiella stabilitetsfondens aktier är aktier utan rösträtt, påminner kommissionen om att behovet av stöd inte i första hand är ett resultat av alltför högt risktagande. Dessutom var syftet med memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken att behålla några banker i privat ägo. Ramarna för förhållandet mellan parterna och det automatiska återinförandet av rösträtt om omstruktureringsplanen inte genomförs ger dessutom ett skydd mot alltför högt risktagande från privata förvaltares sida i framtiden. Slutligen är PSI-programmet och återköpet i december 2012 en form av ersättning till staten, eftersom statens skuld till banken minskades med flera miljarder euro. Mot bakgrund av alla dessa skäl kan kommissionen godta att den grekiska finansiella stabilitetsfonden erhåller aktier utan rösträtt. Kommissionens slutsats är därför att åtgärd B4 var nödvändig.
(261)
Sammanfattningsvis är åtgärderna B1, B2, B3 och B4 nödvändiga som undsättningsstöd, både i fråga om stödbelopp och stödform.
7.4.3 Proportionalitet - åtgärder för att minska negativa spridningseffekter
(262)
Banken har erhållit ett mycket stort belopp i statligt stöd. Situationen kan därför leda till allvarliga störningar av konkurrensen. Grekland har emellertid åtagit sig att vidta ett antal åtgärder i syfte att minska negativa spridningseffekter. Framför allt innebär åtagandena att bankens transaktioner även fortsättningsvis kommer att ske på marknadsmässiga grunder, vilket förklarades i skälen 136 och 137. Grekland har även åtagit sig att följa ett förbud mot förvärv och att göra ett antal avyttringar, vilket redogjordes för i skälen 138, 139 och 143. Begränsningar av snedvridningar av konkurrensen kommer att avhandlas närmare i avsnitt 7.6.
(263)
Banken har utnämnt en övervakningsförvaltare för att övervaka att åtagandena om företagsstyrning och kommersiella transaktioner följs. På så sätt undviker man eventuella negativa förändringar av bankens affärsverksamhet och minskar därigenom de potentiella negativa spridningseffekterna.
(264)
Avslutningsvis överlämnades en ny heltäckande omstruktureringsplan till kommissionen den 25 juni 2014. Omstruktureringsplanen kommer att bedömas i avsnitt 7.6.
(265)
Sammanfattningsvis kan det konstateras att de tvivel som uttrycktes i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus har skingrats. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är proportionella i ljuset av punkt 15 i 2008 års bankmeddelande.
7.4.4 Slutsats om huruvida den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringar är förenliga med 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande
(266)
Slutsatsen är således att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är lämpliga, nödvändiga och proportionella i ljuset av punkt 15 i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är därför förenliga med 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande.
7.5 HURUVIDA FÖRVÄRVEN AV ATE:S ÖVERLÅTNA VERKSAMHET, GENIKI, DEN CYPRIOTISKA ÖVERLÅTNA VERKSAMHETEN OCH MGB ÄR FÖRENLIGA MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET
(267)
I punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet förklaras att förvärv av aktier i andra företag eller nya investeringar inte får finansieras genom statligt stöd, såvida detta inte är av avgörande betydelse för att återställa företagets lönsamhet. I punkterna 40 och 41 i omstruktureringsmeddelandet anges dessutom att banker inte bör använda statligt stöd för förvärv av konkurrerande verksamheter, om förvärvet inte ingår som ett led i en konsolideringsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten eller för att säkerställa en effektiv konkurrens. Dessutom kan förvärv äventyra eller komplicera återställandet av lönsamheten. Kommissionen måste därför bedöma om huruvida bankens förvärv är förenliga med omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1 Huruvida förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet är förenligt med omstruktureringsmeddelandet
7.5.1.1 Effekterna av förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet på bankens långsiktiga lönsamhet
(268)
Förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet gav banken en stor pool av insättningar och en mycket mindre mängd nettolån (103). Förvärvet bidrar därför i hög grad till att minska bankens mycket höga kvot mellan utlåning och inlåning.
(269)
Dessutom har förvärvet lett till betydande synergieffekter såsom kostnadssynergier genom filialer, personalnedskärningar och it-integrering, finansieringssynergier och intäktssynergier.
(270)
Förvärvet är därför mycket positivt för återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet.
7.5.1.2 Effekterna av förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet på storleken på det stöd banken behöver
(271)
I linje med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra bolag utan endast för att täcka de omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet.
(272)
Storleken på det vederlag banken betalade för förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet fastställdes till 0,6 % av värdet av de överförda insättningarna och uppgick till ca 95 miljoner euro. Vederlaget motsvarade 0,02 % av bankens totala tillgångar vid tidpunkten för förvärvet. Beloppet kan därför anses litet, men inte försumbart.
(273)
Förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet förbättrade på ett dramatiskt sätt bankens svåra likviditetsposition och gjorde bankens situation betydlig mer hållbar. Kommissionen påminner om att […] Förvärvet och den låga köpeskillingen kan därför anses vara nödvändiga för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet och omfattas därför av undantaget i punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1.3 Den snedvridning av konkurrensen som förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet har medfört
(274)
I linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet får statligt stöd inte användas till skada för företag som inte får stöd och framför allt inte för förvärv av konkurrerande verksamheter. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet anges dessutom att förvärv kan godkännas i de fall de ingår som ett led i en konsolideringsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten eller för att säkerställa en effektiv konkurrens. Under sådana omständigheter bör förvärvsprocessen vara rättvis och förvärvet bör leda till ett slutresultat som garanterar en effektiv konkurrens på de relevanta marknaderna.
(275)
När den grekiska centralbanken granskade alla grekiska bankers överlevnadsförmåga i början av 2012 gjorde den bedömningen att ATE inte kunde överleva som självständig bank. Dessutom analyserade den grekiska centralbanken olika alternativ för ATE (t.ex. likvidation) och kom fram till att försäljningen av ATE:s överlåtna verksamhet var den bästa lösningen eftersom detta skulle minska uppfyllelserisken och minimera kostnaderna för Grekland. Förvärvet kan således anses utgöra ett led i en vederlagsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten på det sätt som beskrivs i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(276)
Dessutom lade ingen bank som inte erhöll stöd något bud på ATE:s överlåtna verksamhet.
(277)
Eftersom förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten kan det avslutningsvis (104) antas att resultatet av försäljningen inte utgör ett hot mot effektiv konkurrens i Grekland.
(278)
Förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet är därför förenligt med avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1.4 Slutsats om förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet
(279)
Kommissionens slutsats är att förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet, mot bakgrund av de grekiska bankernas unika situation och förvärvets särdrag, är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.2 Huruvida förvärvet av Geniki är förenligt med omstruktureringsmeddelandet
7.5.2.1 Effekterna av förvärvet av Geniki på bankens långsiktiga lönsamhet
(280)
När det gäller rörelseresultatet kommer förvärvet av Geniki att underlätta bankens återställande av sin lönsamhet. Enligt den analys som banken överlämnade vid förvärvet av Geniki kommer sammanslagningen av två banker inom samma geografiska område att skapa synergieffekter som kostnadsbesparingar i form av personalnedskärningar och stängning av filialer. Banken kommer att överta Genikis kunder och insättare, och därigenom kraftigt minska sina distributionskostnader.
(281)
När det gäller likviditetspositionen framgår det av skäl 65 att Genikis inlåning var större än dess nettoutlåning. Förvärvet ökade därför bankens likviditet och hjälpte banken att minska sin kvot mellan utlåning och inlåning. Dessutom hade Geniki tillräckligt stort eget kapital innan det förvärvades av banken. Förvärvet kommer därför sannolikt inte att leda till några framtida kapitalbehov för banken.
(282)
Förvärvet är därför positivt för återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet.
7.5.2.2 Effekterna av förvärvet av Geniki på storleken på det stöd banken behöver
(283)
I linje med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra bolag utan endast för att täcka de omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet Även om förvärvet är positivt för bankens lönsamhet är det i detta fall inte nödvändigt för bankens lönsamhet i den mening som avses i punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet.
(284)
Banken betalade emellertid bara 1 miljon euro för att köpa Geniki, vilket måste anses vara ett mycket litet belopp. Dessutom hade Geniki tillräckligt eget kapital och som ett villkor för transaktionen sköt Société Générale till ett betydande kapitalbelopp till banken (105).
(285)
Kommissionens slutsats är att förvärvet, på grund av de särskilda omständigheterna kring transaktionen (förvärv till ett mycket lågt pris av en helt kapitaliserad bank och ett kapitaltillskott från säljaren till banken), inte skapar något ytterligare kapitalbehov för banken och att förvärvet utgör ett undantag som inte strider mot principen om att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
7.5.2.3 Den snedvridning av konkurrensen som förvärvet av Geniki har medfört
(286)
Som påpekades i skäl 274 får statligt stöd i linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet inte användas till skada för företag som inte får stöd och framför allt inte för förvärv av konkurrerande verksamheter.
(287)
När den grekiska centralbanken granskade alla grekiska bankers överlevnadsförmåga i början av 2012 gjorde den bedömningen att Geniki inte kunde överleva som självständig bank. Geniki skapade förluster för Société Générale som därför ville sälja banken och, om en försäljning inte var möjlig, var villig att låta banken gå omkull. Förvärvet kan därför anses utgöra ett led i en vederlagsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten på det sätt som beskrivs i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(288)
Dessutom lade ingen bank som inte erhållit stöd ett giltigt bud för att förvärva Geniki. Banken trängde därför inte ut någon budgivare som inte erhållit stöd.
(289)
Eftersom förvärvet av Geniki godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten (106) kan resultatet av försäljningen dessutom inte anses utgöra ett hot mot effektiv konkurrens i Grekland.
(290)
Avslutningsvis var köpeskillingen mycket låg. Banken kan därför inte anses ha använt statligt stöd för att finansiera förvärvet. Mot bakgrund av ovanstående kan förvärvet av Geniki anses omfattas av undantaget i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.2.4 Slutsats beträffande förvärvet av Geniki
(291)
Kommissionens slutsats är att förvärvet av Geniki, mot bakgrund av de grekiska bankernas unika situation och förvärvets särdrag, är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.3 Huruvida förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten är förenligt med omstruktureringsmeddelandet
7.5.3.1 Effekterna av förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten på bankens långsiktiga lönsamhet
(292)
Förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten ökar bankens möjligheter till långsiktig lönsamhet.
(293)
Enligt den analys som banken överlämnade vid förvärvet kommer transaktionen att skapa synergieffekter som kostnadsbesparingar i form av minskade administrations- och personalkostnader och kraftigt förbättrade inlåningskostnader. Efter förvärvet har banken helt integrerat de tre cypriotiska bankernas grekiska verksamhet, döpt om alla de tre cypriotiska bankernas filialer och är på god väg att göra rationaliseringar inom sitt nät av filialer.
(294)
Låneportföljerna kopplade till de tre cypriotiska bankernas grekiska verksamhet var välförsörjda. Banken övertog dessa lån till ett pris som låg klart under deras nominella värde: köpeskillingen minskades för att spegla de framtida förluster som PIMCO förutspådde inom ramen för ett stresstest. Det finns därför en viss risk för större kreditförluster än de förluster som redan den låga köpeskillingen tyder på.
(295)
Banken förvärvade även en stor inlåningspool, som var nästan lika stor som de förvärvade nettolånen. Förvärvet stärkte därför bankens likviditetsposition.
(296)
Förvärvet är därför positivt för återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet.
7.5.3.2 Effekterna av förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten på storleken på det stöd banken behöver
(297)
I linje med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra bolag utan endast för att täcka de omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet
(298)
Som framgår av avsnitt 7.3 var syftet med stödet att täcka det kapitalbehov som förvärvaren av den cypriotiska överlåtna verksamheten hade, eftersom förvärvet skulle säkerställa den finansiella stabiliteten i Grekland. Det vederlag som banken i slutändan betalade för förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten var mycket lägre än den förvärvade portföljens bokförda värde. Vederlaget var till och med lägre än värdet på lånen efter att detta skrevs ned för att spegla de framtida förluster som PIMCO förutspådde skulle följa på stresstestet. Köpeskillingen kan därför anses vara negativ. Denna slutsats stöds av det faktum att banken bokförde en stor negativ goodwill när den förvärvade den cypriotiska överlåtna verksamheten, vilket ökade bankens kapital.
(299)
Skulle det emellertid trots allt anses att banken betalade ett positivt pris konstaterar kommissionen att den grekiska finansiella stabilitetsfonden som ett villkor för försäljningen hade åtagit sig att göra ett kapitaltillskott till köparen motsvarande köpeskillingen. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden uppfyllde detta åtagande inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013. Som förklarades i avsnitt 6.2.1 utgör kapitaltillskottet stöd till den cypriotiska överlåtna verksamheten och inte till banken. Förvärvet skapade därför inte ett behov av statligt stöd till banken.
(300)
Kommissionens slutsats är att förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten på grund av de atypiska villkoren (låg köpeskilling och den grekiska finansiella stabilitetsfondens åtagande om att göra ett kapitaltillskott motsvarande köpeskillingen) utgör ett undantag som inte strider mot principen om att stöd ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
7.5.3.3 Den snedvridning av konkurrensen som förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten har medfört
(301)
Som påpekades i skäl 274 får statligt stöd i linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet inte användas till skada för företag som inte får stöd och framför allt inte för förvärv av konkurrerande verksamheter.
(302)
Syftet med försäljningen av de cypriotiska bankernas grekiska verksamhet var att skydda det grekiska banksystemets stabilitet och se till att de cypriotiska bankerna kunde sälja sina affärsverksamheter innan dessa förmodligen skulle bli värdelösa. Transaktionen kan således anses utgöra ett led i en vederlagsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten på det sätt som beskrivs i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(303)
Dessutom lade ingen bank som inte erhållit stöd ett giltigt bud för att förvärva de tre cypriotiska bankerna. Försäljningsprocessen var öppen, transparent och icke-diskriminerande.
(304)
Eftersom detta förvärv godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten kan det avslutningsvis (107) antas att resultatet av försäljningen inte utgör ett hot mot effektiv konkurrens i Grekland.
(305)
Mot bakgrund av ovanstående kan förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten anses omfattas av undantaget i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.3.4 Slutsats beträffande förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten
(306)
Kommissionens slutsats är att förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten, mot bakgrund av de grekiska bankernas unika situation och förvärvets särdrag, är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.4 Huruvida förvärvet av MBG är förenligt med omstruktureringsmeddelandet
7.5.4.1 Effekterna av förvärvet av MBG på bankens långsiktiga lönsamhet
(307)
Förvärvet av det helt kapitaliserade MBG ökar bankens möjligheter till långsiktig lönsamhet.
(308)
Enligt den analys som banken överlämnade vid förvärvet kommer transaktionen att skapa synergieffekter som kostnadsbesparingar i form av färre filialer och personalnedskärningar, lägre inlåningskostnader och intäktssynergier. Under tiden har banken helt integrerat MBG.
(309)
Eftersom MBG var tillräckligt kapitaliserat innan detta bolag förvärvades av banken och eftersom banken betalade en köpeskilling på 1 miljon euro är det inte troligt att förvärvet kommer att skapa ytterligare kapitalbehov för banken. Som en del av transaktionen åtog säljaren sig dessutom att göra ett kapitaltillskott på 400 miljoner euro till banken. Detta åtagande uppfylldes inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013, när BCP sköt till 400 miljoner euro till banken.
(310)
Kommissionens slutsats är att förvärvet är positivt för möjligheten att återställa bankens långsiktiga lönsamhet och att köpeskillingen för förvärvet av MBG var så lågt att det inte hindrade stödet från att begränsas till vad som var absolut nödvändigt.
7.5.4.2 Effekterna av förvärvet av MBG på storleken på det stöd banken behöver
(311)
I linje med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra bolag utan endast för att täcka de omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet Även om förvärvet är positivt för bankens lönsamhet är det i detta fall inte nödvändigt för bankens lönsamhet i den mening som avses i punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet.
(312)
Banken betalade emellertid bara 1 miljon euro för att köpa MBG, vilket måste anses vara ett mycket litet belopp. Dessutom blev MBG helt kapitaliserat av BCP och, som ett villkor för transaktionen, sköt BCP till 400 miljoner euro till banken (108).
(313)
Kommissionens slutsats är att förvärvet av MBG, på grund av de särskilda omständigheterna kring transaktionen (förvärv till ett mycket lågt pris av en helt kapitaliserad bank och ett kapitaltillskott från säljaren till banken), inte skapar ytterligare kapitalbehov för banken och att förvärvet av MBG utgör ett undantag som inte strider mot principen om att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
7.5.4.3 Den snedvridning av konkurrensen som förvärvet av MBG har medfört
(314)
Som påpekades i skäl 274 får statligt stöd i linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet inte användas till skada för företag som inte får stöd och framför allt inte för förvärv av konkurrerande verksamheter.
(315)
När den grekiska centralbanken granskade alla grekiska bankers överlevnadsförmåga i början av 2012 gjorde den bedömningen att MBG inte kunde överleva som självständig bank. MBG gav upphov stora förluster för BCP som därför ville sälja MBG och, om en försäljning inte var möjlig, var villig att låta MBG gå omkull. Försäljningen av MBG ingick även i BCP:s omstruktureringsplan (109). Förvärvet kan därför anses utgöra ett led i en vederlagsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten på det sätt som beskrivs i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(316)
Dessutom lade ingen bank som inte erhållit stöd ett giltigt bud för att förvärva MBG.
(317)
Mot denna bakgrund kan förvärvet av MBG anses omfattas av undantaget i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.4.4 Slutsats beträffande förvärvet av MBG
(318)
Kommissionens slutsats är att förvärvet av MBG, mot bakgrund av de grekiska bankernas unika situation och förvärvets särdrag, är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet.
7.6 ÅTGÄRDERNA A:S, B1:S, B2:S, B3:S, OCH B4:S FÖRENLIGHET MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET
7.6.1 Orsaker till svårigheterna och följder för bedömningen enligt omstruktureringsmeddelandet
(319)
Som påpekades i avsnitten 2.1.1 och 2.1.2 beror bankens svårigheter i huvudsak på den grekiska statsskuldskrisen och den djupa recessionen i Grekland och Sydeuropa. Till följd av statsskuldskrisen förlorade den grekiska myndigheten åtkomst till de finansiella marknaderna och var till sist tvungen att förhandla fram en överenskommelse med sina inhemska och utländska fordringsägare, PSI-programmet, vilket resulterade i att fordringarna mot staten skrevs ned med 53,3 %. Dessutom byttes 31,5 % av fordringarna ut mot nya statligt garanterade obligationer med lägre ränta och längre löptider. Staten köpte tillbaka dessa nya statligt garanterade obligationer från de grekiska bankerna i december 2012 till ett pris på 30,2 %-40,1 % av deras nominella värde, vilket gav upphov till ytterligare förluster för de grekiska bankerna. Utöver PSI-programmets och återköpets effekter på bankens kapitalposition drabbades banken dessutom av stora massuttag mellan 2010 och mitten av 2012, på grund av risken för att Grekland skulle kunna komma att lämna euroområdet och som en följd av en ohållbar statsskuld och den ekonomiska recessionen.
(320)
Det stöd som beviljades banken, dvs. det samlade beloppet från åtgärderna B1, B2, B3 och B4 på 7 335 miljoner euro är högre än den förlust som bokfördes efter PSI-programmet (5 911 miljoner euro).
(321)
En stor del av kapitalbehovet härrör från ett finansinstituts standardexponering mot statsskuldsrisk i hemlandet. Detta faktum påpekades även i skälen 63 och 74 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus. Till följd av detta har banken ett mindre behov att ta upp frågor om överdrivet risktagande i sin omstruktureringsplan än andra finansinstitut med ackumulerade onödiga risker. Eftersom stödåtgärderna är mindre snedvridande bör åtgärderna för att avhjälpa snedvridningen av konkurrensen därför mildras i motsvarande grad. Eftersom PSI-programmet och återköpet utgör en skuldeftergift till förmån för staten kan statens ersättning vid rekapitaliseringen av banker vara lägre. Kommissionen konstaterar dock att bankens exponering mot den grekiska statsskuldsrisken var större än andra grekiska bankers exponering (110). Inte alla förluster på statligt garanterade obligationer kan därför tillskrivas ett finansinstituts standardexponering mot statsskuldsrisk i hemlandet.
(322)
Den andra orsaken till bankens förluster är de förluster banken gjort på sina lån till grekiska hushåll och företag. Kommissionen anser att dessa förluster främst beror på den osedvanligt djupa och långvariga recessionen som har lett till att BNP har sjunkit med 25 % på fem år, och inte beror på att banken har ställt ut riskfyllda lån. Det stöd som har beviljats för att täcka dessa förluster leder därför inte till överdrivet risktagande, vilket fallet är när stödet skyddar en bank från konsekvenserna av ett tidigare riskfyllt beteende. Stödet är därför mindre snedvridande (111).
(323)
En del av bankens kapitalbehov och kreditförluster härrör emellertid från några av de internationella dotterbolagen. Av 2012 års stresstest för att fastställa bankens kapitalbehov framgick att prognoserna för kreditförluster på utländska lån uppgick till 1 314 miljoner euro i referensscenariot och 1 624 miljoner euro i det negativa scenariot. Flera av de utländska affärsverksamheterna gick med förlust de senaste åren. Förlusterna från den internationella verksamheten uppgick till 244 miljoner euro före skatt år 2012 (112). De utländska tillgångarna försämrade dessutom likviditeten.
(324)
Därför kan en stor del av förlusterna och stödbehovet anses falla under punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande, som gör det möjligt för kommissionen att mildra sina krav. En del av stödbehovet härrör dessutom från den osedvanligt djupa recessionen i Grekland och inte från riskfylld utlåning. Sådant stöd leder inte till överdrivet risktagande och är därför mindre snedvridande.
(325)
Avslutningsvis härrör en del av stödbehovet från bankens eget risktagande genom dess stora statsskuldsinnehav och dess utländska filialer.
7.6.2 Lönsamhet
(326)
En omstruktureringsplan måste se till att finansinstitutet kan återställa sin långsiktiga lönsamhet innan omstruktureringsperioden löper ut (avsnitt 2 i omstruktureringsmeddelandet). I förevarande fall definieras omstruktureringsperioden som perioden mellan antagandet av detta beslut och den 31 december 2018.
(327)
I enlighet med punkterna 9, 10 och 11 i omstruktureringsmeddelandet lade Grekland fram en omfattande, detaljerad omstruktureringsplan med fullständiga uppgifter om bankens affärsmodell. I planen definieras även orsakerna till bankens svårigheter, samt de åtgärder som har vidtagits för att avhjälpa alla lönsamhetsproblem som banken haft. I omstruktureringsplanen beskrivs framför allt vilken strategi som har valts för att bevara bankens operativa effektivitet och för att hantera den höga andelen nödlidande lån, den utsatta likviditets- och kapitalpositionen och bankens utländska affärsverksamheter, vilka de senaste åren har förlitat sig på moderbolaget för finansiering och kapital.
7.6.2.1 Grekisk bankverksamhet
(328)
När det gäller likviditeten (113) och bankens beroende av finansiering från eurosystemet uppges det i omstruktureringsplanen att balansräkningen i Grekland kommer att öka något, samtidigt som inlåningbasen borde börja växa igen. Beroendet av statligt garanterat akut likviditetsstöd har redan minskat, och kommer att fortsätta att minska, vilket också kommer att göra det lättare för banken att minska sina finansieringskostnader.
(329)
Den kvot mellan utlåning och inlåning som nämndes i skäl 137 garanterar att bankens balansräkning ligger på en hållbar nivå i slutet av omstruktureringsperioden. Försäljningen av värdepapper och annan verksamhet som inte utgör bankens kärnverksamhet kommer också att stärka bankens likviditetsposition. På grund av att banken fortfarande har en svag likviditetsposition kan kommissionen godta de grekiska myndigheternas begäran om tillåtelse att tillhandahålla banken likviditet inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden om statliga obligationslån i stödordningen för bankindustrin i Grekland och det statligt garanterade akuta likviditetsstödet.
(330)
För att minska sina finansieringskostnader har Grekland även åtagit sig att se till att banken fortsätter sänka sina inlåningsräntor i Grekland, vilket beskrevs närmare i skäl 137. Att sänka inlåningskostnaderna på detta sätt kommer att vara ett viktigt led i att förbättra bankens lönsamhet före avsättningar.
(331)
Sedan krisen inleddes har banken gjort stora förvärv som på ett dramatiskt sätt har ökat bankens storlek och inlåningsbas. Banken har i rekordfart lyckats integrera de förvärvade affärsverksamheterna. Banken försöker för närvarande ta till vara alla tänkbara synergieffekter till följ av dessa förvärv. Den har påbörjat en rationalisering av sitt affärsnät i Grekland, genom att minska antalet filialer och antalet anställda (114). År 2017 kommer bankens totala kostnader i Grekland att ha minskat med ytterligare […] % jämfört med 2013. För att uppnå detta mål har Grekland åtagit sig att se till att banken har minskat antalet filialer och antalet anställda i Grekland till […] respektive […] den 31 december 2017, med en totalkostnad i Grekland på högst […] miljarder euro. Den förväntade kvoten mellan utlåning och inlåning kommer att vara mindre än […] % i slutet av omstruktureringsperioden. Kommissionen anser att omstruktureringsplanen bevarar bankens effektivitet i det nya marknadsklimatet.
(332)
Ett annat nyckelområde är hanteringen av nödlidande lån, eftersom dessa stod för 36 % av bankens portfölj den 31 december 2013 (115). Banken planerar att stärka sin kreditpolicy (kreditgränser, säkerhetstäckning) och inrikta sig på sin kärnverksamhet för att minimera sina förluster. Grekland har även åtagit sig att se till att banken håller en hög kreditpolicystandard så att den kan förvalta risker och maximera värdet för banken i varje skede av kreditprocessen, inklusive den omstrukturering av lån som beskrevs i skäl 141.
7.6.2.2 Företagsstyrning
(333)
En annan aspekt som bör uppmärksammas är hur banken styrs, eftersom den grekiska finansiella stabilitetsfonden äger en majoritet av bankens aktier efter rekapitaliseringen våren 2013, men endast har begränsad rösträtt. Vissa av de privata investerare som kontrollerar banken äger dessutom också teckningsoptioner och skulle således få full fördel av en kraftig kursuppgång under omstruktureringsperioden. Eftersom en sådan situation skulle kunna ge upphov till överdrivet risktagande enades banken och den grekiska finansiella stabilitetsfonden 2013 om särskilda ramar för förhållandet mellan dem. Överenskommelsen ger ett skydd mot de största aktieägarnas inblandning i den dagliga driften av banken, och garanterar samtidigt att den grekiska finansiella stabilitetsfonden kan övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen och förhindra onödigt risktagande från bankens ledning genom lämpliga samrådsförfaranden. Banken har även åtagit sig att noga följa sin exponering mot närstående låntagare. Kommissionen ställer sig positiv till att den grekiska finansiella stabilitetsfonden automatiskt får tillbaka sin rösträtt om banken inte genomför sin omstruktureringsplan.
7.6.2.3 Internationell verksamhet
(334)
En del av bankens internationella verksamhet har tidigare dränerat banken på kapital och likviditet, vilket förklarades närmare i skäl 323.
(335)
Enligt omstruktureringsplanen förväntas banken fortsätta att koncentrera sig på den inhemska marknaden. Banken har redan sålt sitt dotterbolag i Amerikas förenta stater. Den har även påbörjat rationaliseringar av sina andra filialer, för att stärka låne- och teckningsprocessen och minska dotterbolagens finansieringsgap banken planerar ytterligare rationaliseringar i sitt nät av kvarvarande dotterbolag, vilket beskrevs närmare i skäl 130.
(336)
Det totala värdet av utländska tillgångar kommer därför att sjunka framöver. I slutet av omstruktureringsperioden kommer de att utgöra […] av bankens totala balansräkning.
(337)
Kommissionen anser därför att banken kommer att ha omstrukturerat och minskat de utländska affärsverksamheternas storlek tillräckligt mycket för att undvika att exponeras för ytterligare kapitalbehov och likviditetsbrist i framtiden. Åtagandena i skäl 138 om att avstå från att skjuta till stora kapitalbelopp till bankens internationella dotterbolag bidrar också till att se till att utländska dotterbolag inte utgör något hot mot bankens kapital- eller likviditetsposition.
7.6.2.4 Slutsats om lönsamhet
(338)
Av det referensscenario som beskrevs i avsnitt 2.4 framgår att banken i slutet av omstruktureringsperioden kommer att ha en avkastning som gör det möjligt för den att täcka alla sina kostnader och tillhandahålla en lämplig avkastning på eget kapital med hänsyn till sin riskprofil. Samtidigt förväntas bankens kapitalposition ligga kvar på en godtagbar nivå.
(339)
Avslutningsvis uppmärksammar kommissionen det negativa scenario som beskrivs i den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna har överlämnat. Det negativa scenariot grundas på en uppsättning antaganden som myndigheterna och den grekiska finansiella stabilitetsfonden har enats om. Scenariot tar hänsyn till en längre och djupare recession, samt ett ännu större prisfall på fastigheter. I omstruktureringsplanen visas att banken kan klara en rimlig stressnivå eftersom banken, i det negativa scenariot, fortsätter att vara lönsam och välkapitaliserad i slutet av omstruktureringsperioden.
(340)
Det ytterligare kapital som anskaffades 2014, nämligen 1 750 miljoner euro, är tillräckligt för att klara referensscenariot i 2013 års stresstest under omstruktureringsperioden och för att återköpa preferensaktierna, vilket banken gjorde i maj 2014 (116). […] Kommissionen påminner om att den grekiska centralbanken i sin bedömning av kapitalbehoven i referensscenariot införde flera justeringar som resulterade i att det förväntade kapitalbehovet ökade jämfört med de uppskattade kapitalbehov som banken angav i sitt eget referensscenario. Kommissionen anser därför att det kapitalbehov i referensscenariot som den grekiska centralbanken bedömer finnas förutsätter en viss grad av stress. För att komma fram till slutsatsen att banken är lönsam kräver kommissionen inte att banken har tillräckligt med förskottskapital för att täcka kapitalbehovet i det stresscenario som den grekiska centralbanken har räknat med, eftersom den uppskattningen motsvarar en hög stressnivå och eftersom kapitalanskaffningen i mars 2014 visar att banken på nytt har åtkomst till kapitalmarknaderna.
(341)
Dessutom är det positivt att banken inte kommer att göra ytterligare investeringar i värdepapper med låg kreditriskvärdering vilket kommer att göra det lättare för banken att bevara sin kapital- och likviditetsposition.
(342)
Slutsatsen blir därför att kombinationen av den redan genomförda omstruktureringen och den ytterligare omstrukturering som föreslagits räcker för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet.
7.6.3 Eget bidrag och bördefördelning
(343)
Enligt avsnitt 3 i omstruktureringsmeddelandet måste banker och deras kapitalägare i så stor utsträckning som möjligt bidra till omstruktureringen för att kunna säkerställa att stödet begränsas till minsta möjliga. Bankerna bör därmed använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, genom att exempelvis avyttra tillgångar, medan kapitalägarna om möjligt bör absorbera finansinstitutets förluster.
7.6.3.1 Bankens eget bidrag: avveckling och kostnadsbesparingar
(344)
Banken har redan avvecklat små utländska affärsverksamheter (i Amerikas förenta stater) och skuldsanerat en del av sin portfölj för att både öka sin kapitaltäckning och stärka sin likviditetsposition. I omstruktureringsplanen förutses en skuldsanering av bankens utländska verksamheter, vilket beskrivs närmare i skälen 125-129. Med tanke på den skuldsanering och avveckling som redan genomförts, och efter genomförandet av åtagandena kopplade till skuldsaneringen och avvecklingen av utländska affärsverksamheter, kommer banken att kraftigt ha minskat sin geografiska närvaro i […]. Minskningen av bankens internationella tillgångar kommer också kraftigt att minska den eventuella risken för framtida behov av stöd. Stödet kan därigenom begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
(345)
För att begränsa sitt kapitalbehov kommer banken inte att använda kapital för att stödja eller expandera sina utländska dotterbolag, vilket beskrivs närmare i skäl 138. Dessutom utgör Greklands åtaganden en garant för att banken inte gör några kostsamma förvärv.
(346)
Som påpekades i avsnitt 2.4.2 har banken även påbörjat ett omfattande kostnadsbesparingsprogram. Bankens kostnader kommer att minska ytterligare fram till 2017. Personalstyrkan håller på att minskas och lönerna sänks. Grekland har även åtagit sig att begränsa ersättningarna till bankens chefer, […].
7.6.3.2 Bördefördelning mellan historiska aktieägare och nytt kapital som anskaffats på marknaden
(347)
Aktieinnehavet för bankens tidigare aktieägare späddes ut genom nyemissionen 2009 (117) och på nytt genom den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitaliseringsåtgärd (åtgärd B4) och anskaffandet av privat kapital 2013 respektive i mars 2014. Bankens aktieägares innehav, som vid den aktuella tidpunkten inbegrep de investerare som sköt till pengar 2009, minskade från 100 % före rekapitaliseringen våren 2013 till endast 2,3 % efter den rekapitaliseringen. Dessutom har banken inte betalat någon kontant aktieutdelning sedan 2008. Utöver att de tidigare aktieägarna på detta sätt har påtagit sig sin del av bördan har banken anskaffat ett stort privat kapitalbelopp sedan krisen inleddes 2008. Detta uppgick till 807 miljoner euro 2009, 1 444 miljoner euro 2013 och 1 750 miljoner euro 2014.
7.6.3.3 Bördefördelning: innehavare av efterställda lån
(348)
Innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån har bidragit till bankens omstruktureringskostnader. Banken har upprepade gånger vidtagit skuldförvaltningsåtgärder för att generera kapital, vilket beskrivs närmare i skäl 134.
(349)
För de instrument som fortfarande är utestående gäller det kupongförbud som anges i skäl 143. Därför anser kommissionen att bankens innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån står för sin del av bördan och att kriterierna i omstruktureringsmeddelandet således uppfylls.
7.6.3.4 Slutsatser beträffande eget bidrag och bördefördelning
(350)
Jämfört med den totala rekapitalisering som erhållits från staten är det egna bidraget och bördefördelningen, särskilt i form av försäljning av tillgångar och minskad kreditstock, mycket lägre än vad kommissionen normalt skulle betrakta som tillräckligt. Nedskalningen berör bara den utländska verksamheten, som bara står för en begränsad del av bankens verksamhet, (118) och omstruktureringen innefattar inga planer på minskade utlånings- och inlåningsstockar i Grekland. Till följd av förvärv har dessa tvärtom ökat dramatisk de senaste åren. Kommissionen tar emellertid hänsyn till de aspekter som diskuterades i avsnitt 7.6.1 och särskilt den omständigheten att det erhållna stödet delvis omfattas av det undantag som anges i artikel 14 i 2011 års förlängningsmeddelande, enligt vilket kommissionen kan godta ett lägre eget bidrag och en mindre omfattande bördefördelning. Kommissionen ser också positivt på att banken anskaffade 1 444 miljoner euro på marknaden i maj 2013 och 1 750 miljoner euro i mars 2014, […]. Det kapital som anskaffades i mars 2014 anskaffades dessutom till ett pris per aktie som motsvarade det pris per aktie som den grekiska finansiella stabilitetsfonden tecknade sig för inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4). Det höga emissionspriset begränsade därför den grekiska finansiella stabilitetsfondens utspädning. Banken återbetalade dessutom preferensaktierna (åtgärd A). Mot bakgrund av alla ovanstående kan omstruktureringsplanen anses tillhandahålla ett tillräckligt stort eget bidrag och tillräcklig bördefördelning för att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
7.6.4 Åtgärder som syftar till att begränsa snedvridningarna av konkurrensen
(351)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste omstruktureringsplanen innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen och säkra en konkurrenskraftig banksektor. Åtgärderna måste dessutom hindra överdrivet risktagande och se till att det statliga stödet inte används för att finansiera konkurrenshämmande beteenden.
(352)
Enligt punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet måste kommissionen, då den bedömer storleken på stödet och dess snedvridande effekter på konkurrensen, ta hänsyn till både det absoluta och det relativa stödbeloppet samt till omfattningen av bördefördelningen och finansinstitutets marknadsposition efter omstruktureringen. Kommissionen påminner därför om att banken har erhållit ett kapitalstöd från staten motsvarande 23,7 % av värdet på bankens riskvägda tillgångar (119). Dessutom erhöll banken år 2010 likviditetsgarantier på 9,9 miljarder euro och statsobligationslån på 1,3 miljarder euro, vilket tillsammans motsvarar nästan 25 % av bankens balansräkning. Dessutom har banken erhållit statligt garanterat akut likviditetsstöd. På grund av det stora stödbeloppet är det därför nödvändigt att vidta åtgärder för att begränsa potentiella snedvridningar av konkurrensen. Dessutom har banken en stor marknadsandel i Grekland. Förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet, Geniki, MBG och den cypriotiska överlåtna verksamheten ökade bankens marknadsandel. Efter dessa förvärv uppgick bankens andel av den grekiska inlåningsmarknaden till 29 % i slutet av 2013, medan bankens andel av marknaden för hypotekslån, konsumentlån och företagslån låg på 25 %, 22 % respektive 35 % (som jämförelse låg motsvarande siffror för 2011 på 10 %, 8 %, 8 % respektive 14 %) (120).
(353)
Kommissionen påminner om att bankens svårigheter till stor del berodde på externa orsaker som den grekiska statsskuldskrisen och den långvariga recession som påverkat den grekiska ekonomin negativt sedan 2008, vilket redan påpekades i skäl 74 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus. Behovet av att hindra ett överdrivet risktagande minskar därför. Som påpekas i avsnitt 7.6.1 i det här beslutet är stödåtgärdernas snedvridande effekt därför mindre och således även behovet av åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Av ovanstående skäl kan kommissionen i detta undantagsfall, trots ett högt stödbelopp och de stora marknadsandelarna, godta att omstruktureringsplanen inte innehåller några planerade åtgärder för att minska balansräkningen och utlåningen i Grekland. Det skulle dock vara problematiskt om den av de fyra stora bankerna som erhållit mest stöd och den bank som har växt mest genom förvärv de senaste åren skulle fortsätta att växa snabbare än marknaden under omstruktureringsperioden, och eventuellt tränga ut de banker som erhållit mindre stöd. Kommissionen välkomnar därför åtagandet att banken inte kommer att växa snabbare än marknaden.
(354)
Kommissionen noterar emellertid att statens rekapitaliseringar gjorde det möjligt för banken att fortsätta sin bankverksamhet på utländska marknader.
(355)
Kommissionen noterar att utöver den skuldsanering och omstrukturering som redan genomförts kommer banken att genomföra ytterligare omstrukturering och skuldsanering av sina utländska tillgångar fram till den 30 juni 2018 (121). Dessutom har banken åtagit sig att inte använda stöd för att finansiera tillväxt inom den utländska verksamheten. Stödet kommer därför inte att användas för att snedvrida konkurrensen på dessa utländska marknader.
(356)
Grekland har även åtagit sig att se till att banken inte gör kostsamma förvärv, för att därigenom säkerställa att banken inte använder statligt stöd för att förvärva nya affärsverksamheter. Det förbudet bidrar till att säkerställa att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att återställa lönsamheten i den grekiska banksektorn, och inte för att exempelvis växa på utländska marknader.
(357)
Åtagandet att minska den grekiska inlåningsräntan från ohållbart höga nivåer säkerställer också att stödet inte kommer att användas för att finansiera ohållbara inlåningsstrategier som snedvrider konkurrensen på den grekiska marknaden. På samma sätt kommer åtagandet om att banken ska tillämpa strikta riktlinjer för prissättningen av nya lån, grundat på en kreditriskbedömning, att hindra banken från att snedvrida konkurrensen på den grekiska marknaden genom olämpliga prissättningsstrategier vid prissättningen av konsumentlån.
(358)
Med beaktande av den särskilda situation som beskrivs i avsnitt 7.6.1 och de åtgärder som tillhandahålls i omstruktureringsplanen, anser kommissionen att det finns tillräckliga skyddsåtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen.
7.6.5 Övervakning
(359)
Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet ska det regelbundet lämnas rapporter till kommissionen så att kommissionen kan kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs i vederbörlig ordning. Enligt Greklands åtaganden (122) ska Grekland se till att den övervakningsförvaltare som banken har utsett med kommissionens godkännande ända fram till omstruktureringsperiodens slut, dvs. den 31 december 2018, övervakar att Grekland genomför sina åtaganden beträffande omstruktureringen av den grekiska och utländska verksamheten och åtagandena om företagsstyrning och kommersiella transaktioner. Kommissionen anser därmed att det säkerställs att övervakningen av omstruktureringsplanens genomförande sker på vederbörligt sätt.
7.6.6 Slutsats om huruvida åtgärderna A, B1, B2, B3, och B4 är förenliga med omstruktureringsmeddelandet
(360)
Kommissionen konstaterar att omstruktureringsplanen, tillsammans med åtagandena i bilaga D till det här beslutet, säkerställer återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet, att planen är tillräcklig i fråga om bördefördelning och eget bidrag, att den uppväger de konkurrenssnedvridande effekter som stödåtgärderna i detta beslut har samt att den är proportionell. Den omstruktureringsplan och de åtaganden som har överlämnats till kommissionen uppfyller kriterierna i omstruktureringsmeddelandet.
8. SLUTSATS
(361)
Kommissionen beklagar att Grekland olagligen har genomfört stödåtgärderna B2, B3 och B4 i strid med artikel 108.3 i fördraget, eftersom åtgärderna genomfördes innan de formellt anmäldes. Dessa åtgärder kan, i likhet med de övriga åtgärder som har analyserats i detta beslut, emellertid anses förenliga med den inre marknaden.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Följande åtgärder som Grekland har genomfört utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
a)
Det akuta likviditetsstöd till Piraeus Bank SA som beviljades av den grekiska centralbanken och garanterades av Grekland (åtgärd L2).
b)
Den andra tillfälliga rekapitalisering på 1 553 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA i december 2012 (åtgärd B2).
c)
Den utfästelse om åtagande på 1 082 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden lämnade till Piraeus Bank SA den 20 december 2012 (åtgärd B3).
d)
Den rekapitalisering på 5 891 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA våren 2013 (åtgärd B4).
e)
Den rekapitalisering på 524 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA våren 2013 (åtgärd C).
2. Mot bakgrund av den omstruktureringsplan för Piraeus Bank Group, som Piraeus Bank SA och alla dess dotterbolag och filialer ingår i, som överlämnades den 25 juni 2014 och Greklands åtaganden samma dag är följande statliga stöd förenligt med den inre marknaden:
a)
Det kapitaltillskott på 750 miljoner euro som Grekland beviljade Piraeus Bank SA i maj 2009 och december 2011 inom ramen för rekapitaliseringsprogrammet (åtgärd A).
b)
Det akuta likviditetsstöd till Piraeus Bank SA som den grekiska centralbanken tillhandahållit och Grekland garanterat sedan juli 2011, som uppgick till 30,4 miljarder euro den 31 december 2012 (åtgärd L2).
c)
Den första tillfälliga rekapitalisering på 4,7 miljarder euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA i maj 2012 (åtgärd B1).
d)
Den andra tillfälliga rekapitalisering på 1 553 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA i december 2012 (åtgärd B2).
e)
Den åtagande på 1 082 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden gjorde till Piraeus Bank SA den 20 december 2012 (åtgärd B3).
f)
Den rekapitalisering på 5 891 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA våren 2013 (åtgärd B4).
g)
Den rekapitalisering på 524 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade Piraeus Bank SA våren 2013 (åtgärd C).
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2014.