NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1301/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 178 a 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, mezi nimiž má být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím EFRR s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013. Zároveň je třeba vymezit a objasnit činnosti spadající mimo oblast působnosti EFRR, a to včetně investic, jejichž cílem je dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů z činností, jejichž seznam je uveden v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4). Aby se předešlo nadměrnému financování, neměly by takové investice být způsobilé pro podporu z EFRR, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování směrnice 2003/87/ES. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití EFRR na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti sítí dálkového vytápění, inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přepravy nebo opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, i kdyby jedním z nepřímých účinků takových činností bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo kdyby byly uvedeny v národním plánu směrnice 2003/87/ES.
(4)
Je nezbytné stanovit, jaké dodatečné činnosti lze podporovat z EFRR v rámci cíle Evropské územní spolupráce.
(5)
EFRR by měl přispívat k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zajistit větší zaměření podpory z EFRR na priority Unie. V závislosti na kategorii podporovaných regionů by se podpora z EFRR v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost měla soustředit na výzkum a inovace, informační a komunikační technologie (IKT), malé a střední podniky a na podporu nízkouhlíkového hospodářství. Tohoto tématického soustředění prostředků by mělo být dosaženo na vnitrostátní úrovni, avšak mělo by zároveň umožnit flexibilitu na úrovni operačních programů a mezi různými kategoriemi regionů. Tématické soustředění by mělo být případně upraveno s ohledem na prostředky z Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit týkajících se přechodu na nízkouhlíkové hospodářství uvedených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 1300/2013. Stupeň tématického soustředění prostředků by měl vycházet z úrovně rozvoje regionu a případně z příspěvků z Fondu soudržnosti, jakož i ze zvláštních potřeb regionů, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, regionů, které mají pro programové období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, a některých regionů na úrovni NUTS 2, které sestávají výhradně z ostrovních členských států nebo ostrovů.
(6)
Podpora z EFRR v rámci investiční priority „komunitně vedený místní rozvoj“ by měla přispívat k plnění všech tematických cílů uvedených v tomto nařízení.
(7)
V zájmu řešení specifických potřeb EFRR a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se EFRR jako „investiční priority“. Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má EFRR přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti.
(8)
Je třeba podporovat inovace a rozvoj malých a středních podniků v nově vznikajících oblastech vázaných na evropské a regionální výzvy, jako jsou tvůrčí a kulturní odvětví a inovační služby odrážející nové potřeby společnosti nebo produkty a služby související se stárnoucí populací, péčí a zdravím, ekologickou inovací, nízkouhlíkovým hospodářstvím a účinným využíváním zdrojů.
(9)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a s cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela či částečně financovány z rozpočtu Unie pro oblast výzkumu a inovací, se má usilovat o součinnost zejména mezi fungováním EFRR a Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace, přičemž budou respektovány jejich odlišné cíle.
(10)
Při podpoře investic do řízení rizik je důležité zajistit, aby byla zohledňována konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Pro co největší přínos k dosažení cíle spočívajícího v podpoře růstu podporujícího zaměstnanost by součástí územní strategie pro konkrétní oblasti měly být činnosti na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí. Podpora těchto činností by měla rovněž být přínosem pro posílení inovací a využívání IKT, pro malé a střední podniky, životní prostředí a účinné využívání zdrojů nebo pro podporu sociálního začlenění.
(12)
Pro podporu udržitelné regionální či místní mobility a omezení znečištění vzduchu a hluku je nutno podporovat zdravé, udržitelné a bezpečné způsoby dopravy. Investice do letištní infrastruktury financované z EFRR by měly podporovat ekologicky udržitelnou leteckou dopravu, mimo jiné zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře transevropské dopravní sítě (TEN-T), včetně multimodálních uzlů.
(13)
Pro podporu dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu, které si Unie stanovila jako součást strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, by měl EFRR podporovat investice s cílem prosazovat energetickou účinnost a zabezpečení dodávek v členských státech, a to mimo jiné prostřednictvím rozvoje inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přenosu a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů. Za účelem splnění svých požadavků na zabezpečení dodávek způsobem, který je v souladu s cíly strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by členské státy měly mít možnost investovat do energetických infrastruktur, které odpovídají jejich zvolené skladbě energetických zdrojů.
(14)
Malými a středními podniky, které mohou zahrnovat i podniky sociální ekonomiky, by se v souladu s definicí stanovenou nařízením (EU) č. 1303/2013 měly rozumět mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (6).
(15)
S cílem podpořit sociální začlenění a bojovat proti chudobě, zejména mezi marginalizovanými skupinami obyvatel, je třeba zlepšit přístup k sociálním, kulturním a rekreačním službám, a to zajištěním infrastruktury v malém měřítku, která zohlední specifické potřeby osob se zdravotním postižením a starších osob.
(16)
Komunitní služby by měly zahrnovat všechny typy služeb poskytovaných doma, v rodině a v zařízeních péče a další služby zajišťované v komunitě, které podporují právo všech osob na život v komunitě a rovné možnosti výběru a které usilují o prevenci izolace a segregace v rámci komunity.
(17)
Za účelem zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže umožněním společného provádění by priority investic EFRR a Fondu soudržnosti, které odpovídají tématickým cílům, měly být sjednoceny.
(18)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění programů. Tyto ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny ukazateli výsledků specifickými pro jednotlivé programy a případně ukazateli výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(19)
V rámci udržitelného rozvoje měst se považuje za nezbytné podporovat integrovaná opatření pro řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské oblasti, přičemž je třeba zohlednit potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem. Zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděly na tato opatření by měly být stanoveny v dohodě o partnerství, přičemž by alespoň 5 % prostředků z EFRR na vnitrostátní úrovni mělo být přiděleno k tomuto účelu. O rozsahu přenesení úkolů na městské orgány by měl po konzultaci s městským orgánem rozhodnout řídicí orgán.
(20)
Za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie, by měl EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst.
(21)
S cílem posílit budování kapacit, vytváření sítí a výměnu zkušeností mezi programy a subjekty odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst a inovačních opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst a doplnit stávající programy a subjekty je nutné zřídit síť pro rozvoj měst na úrovni Unie.
(22)
EFRR by měl reagovat na problémy týkající se dostupnosti velkých trhů a odlehlosti oblastí s extrémně malou hustotou obyvatelstva od těchto trhů, jak je uvedeno v Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl č. 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku a Švédsku, který tvoří přílohu aktu o přistoupení z roku 1994. EFRR by měl rovněž reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, pohraničních regionů, hornatých oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografická situace zpomaluje jejich rozvoj, s cílem podpořit jejich udržitelný rozvoj.
(23)
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména přijetím opatření podle článku 349 Smlouvy o fungování EU, kterými dojde k rozšíření - ve výjimečných případech - rozsahu EFRR na financování operační podpory spojené s kompenzací dodatečných nákladů vyplývajících ze specifické hospodářské a sociální situace těchto regionů, která je ještě prohlubována nevýhodami způsobenými faktory uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU, zejména odlehlostí, izolovaností, malou rozlohou, náročnými topografickými a klimatickými podmínkami a hospodářskou závislostí na malém množství produktů, přičemž trvalost a vzájemná kombinace těchto faktorů vážným způsobem omezuje jejich rozvoj. Na operační podporu, kterou členské státy v této souvislosti udělují, se nevztahuje oznamovací povinnost stanovená v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud v době, kdy byla udělena, splňuje podmínky stanovené nařízením, kterým se prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování EU a v souladu s nařízením Rady (ES) č. 994/98 (7).
(24)
V souladu se závěry Evropské rady konané ve dnech 7.-8. února 2013 a s ohledem na zvláštní cíle stanovené Smlouvou o fungování EU, které se týkají nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, byl na základě rozhodnutí Evropské rady 2012/419/EU (8) změněn status Mayotte tak, že se k 1. lednu 2014 stává novým nejvzdálenějším regionem. S cílem usnadnit a podpořit cílený a rychlý rozvoj infrastruktury Mayotte by mělo být výjimečně umožněno přidělit alespoň 50 % části finančního krytí z EFRR určeného pro Mayotte na pět tématických cílů stanovených nařízením (EU) č. 1303/2013.
(25)
Za účelem doplnění tohoto nařízení o některé jiné než podstatné prvky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná pravidla pro kritéria výběru a řízení inovačních opatření. Taková pravomoc by rovněž měla být přenesena na Komisi ohledně změn přílohy I tohoto nařízení, je-li to odůvodněno potřebou zajistit účinné posouzení pokroku při provádění operačních programů. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním nerovností mezi hlavními regiony Unie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(27)
Toto nařízení nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (9). V zájmu přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 1080/2006 mělo být zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(28)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), rozsah podpory, kterou poskytuje v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost a cílem Evropská územní spolupráce, a zvláštní ustanovení ohledně podpory z EFRR v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Úkoly EFRR
EFRR přispívá k financování podpory zaměřené na posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti tím, že vyrovnává zásadní regionální rozdíly v Unii podporou udržitelného rozvoje a strukturálních změn regionálních ekonomik, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zaostávajících regionů.
Článek 3
Rozsah podpory z EFRR
1. S cílem přispět k investičním prioritám stanoveným v článku 5 EFRR podporuje tyto činnosti:
a)
produktivní investice, které přispívají k tvorbě a ochraně udržitelných pracovních míst, prostřednictvím přímé podpory investic pro malé a střední podniky;
b)
produktivní investice, bez ohledu na velikost dotyčného podniku, které přispívají k investičním prioritám stanoveným v čl. 5 bodech 1 a 4, a pokud se tato investice týká spolupráce mezi velkými podniky a malými a středními podniky, stanoveným v čl. 5 bodu. 2;
c)
investice do infrastruktury poskytující občanům základní služby v oblastech energetiky, životního prostředí, dopravy a IKT;
d)
investice do sociální, zdravotnické, výzkumné, inovační, podnikové a vzdělávací infrastruktury;
e)
investice do rozvoje vnitřního potenciálu prostřednictvím fixních investic do zařízení a infrastruktury v malém měřítku; včetně infrastruktury v oblasti kultury a udržitelného cestovního ruchu v malém měřítku, služeb pro podniky, podpory výzkumných a inovačních subjektů a investic do technologií a aplikovaného výzkumu v podnicích;
f)
vytváření sítí, spolupráci a výměnu zkušeností mezi příslušnými regionálními, místními, městskými a jinými orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a příslušnými subjekty zastupujícími občanskou společnost uvedenými v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, studie, přípravné akce a budování kapacit.
2. V rámci cíle Evropská územní spolupráce může EFRR rovněž podporovat sdílení zařízení a lidských zdrojů a všechny druhy přeshraniční infrastruktury ve všech regionech.
3. EFRR nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
d)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
e)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 4
Tematické zaměření
1. Tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a související investiční priority stanovené v článku 5 tohoto nařízení, na něž může EFRR přispívat v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, se zaměřují takto:
a)
ve více rozvinutých regionech:
i)
nejméně 80 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 20 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
v přechodových regionech:
i)
nejméně 60 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 15 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
v méně rozvinutých regionech:
i)
nejméně 50 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 12 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely tohoto článku se regiony, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, a regiony, které měly v programovém období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, avšak v programovém období 2014-2020 jsou způsobilé v rámci kategorie více rozvinutých regionů podle čl. 90 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, považují za přechodové regiony.
Pro účely tohoto článku se všechny regiony na úrovni NUTS 2, které sestávají pouze z ostrovních členských států nebo ostrovů, které jsou součástí členských států přijímajících podporu z Fondu soudržnosti, a všechny nejvzdálenějšími regiony považují za méně rozvinuté regiony.
2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může být minimální podíl přidělený z EFRR pro některou kategorii regionů nižší než podíl stanovený v uvedeném odstavci, pokud je toto snížení vyváženo zvýšením podílu přiděleného pro jinou kategorii regionů. Výsledná částka na vnitrostátní úrovni pro všechny kategorie regionů pro tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1300/2013 a pro tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 tedy nesmí být nižší než částka na vnitrostátní úrovni vyplývající z uplatnění minimálních podílů EFRR stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být prostředky Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit stanovených v čl. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1300/2013 započítány jako součást minimálních podílů stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu ii), písm. b) bodu ii) a písm. c) bodu ii) tohoto článku. V tomto případě se podíl uvedený v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodu ii) tohoto článku navýší na 15 %. Tyto prostředky mohou být případně rozděleny v poměrné výši mezi různé kategorie regionů podle jejich poměrného podílu na celkovém počtu obyvatel daného členského státu.
Článek 5
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303 /2013 a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje EFRR následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
1)
posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací:
a)
posilováním výzkumné a inovační infrastruktury a kapacit pro rozvoj vynikající úrovně výzkumu a inovací a podporou odborných středisek, zejména těch, jež jsou předmětem celoevropského zájmu;
b)
podporou podnikových investic do výzkumu a inovací a vytvářením vazeb a součinnosti mezi podniky, středisky výzkumu a vývoje a odvětvím vysokoškolského vzdělávání, zejména podporou investic v oblasti vývoje produktů a služeb, přenosu technologií, sociálních inovací, ekologických inovací, aplikací veřejných služeb, stimulace poptávky, vytváření sítí, klastrů a otevřených inovací prostřednictvím inteligentní specializace a podporou technického a aplikovaného výzkumu, pilotních linek, opatření k včasnému ověřování produktů, schopností vyspělé výroby a prvovýroby, zejména v oblasti klíčových technologií a šíření technologií pro všeobecné použití;
2)
zlepšení přístupu k IKT, využití a kvality IKT:
a)
rozšiřováním širokopásmového připojení a zavádění vysokorychlostních sítí a podporou zavádění vznikajících technologií a sítí pro digitální hospodářství;
b)
vyvíjením produktů a služeb v oblasti IKT, elektronickým obchodem a zvyšováním poptávky po IKT;
c)
posilováním aplikací v oblasti IKT určených pro elektronickou veřejnou správu, elektronické učení, začlenění do informační společnosti, elektronickou kulturu a elektronické zdravotnictví;
3)
zvyšování konkurenceschopnosti malých a středních podniků:
a)
podporou podnikání, zejména usnadněním hospodářského využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových firem, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů;
b)
vyvíjením a prováděním nových obchodních modelů pro malé a střední podniky, zejména pro oblast mezinárodního obchodu;
(c)
podporou vytváření a rozšiřování pokročilých kapacit pro rozvoj produktů a služeb;
(d)
podporou schopnosti malých a středních podniků růst na regionálním, vnitrostátním a mezinárodním trhu a angažovat se v procesu inovací;
4)
podpora posunu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství ve všech odvětvích:
a)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
b)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
c)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
d)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
e)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
f)
podporou výzkumu a inovací a zavádění nízkouhlíkových technologií;
g)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
5)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a jejich řízení:
a)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
b)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů krizového řízení;
6)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
a)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
b)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
c)
zachováním, ochranou, propagací a rozvojem přírodního a kulturního dědictví;
d)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, včetně prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
e)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
f)
podporou inovačních technologií s cílem zlepšit ochranu životního prostředí a účinnost zdrojů v odpadovém hospodářství, vodním hospodářství, pokud jde o půdu nebo s cílem snížit znečištění ovzduší;
g)
podporou transformace průmyslu na zdrojově účinné hospodářství, podporou ekologického růstu, ekologických inovací a řízení dopadu činnosti na životní prostředí ve veřejném i soukromém sektoru;
7)
podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
a)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do sítě TEN-T;
b)
zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře sítě TEN-T, včetně multimodálních uzlů;
c)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrných k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
d)
rozvojem a obnovou komplexních, kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zvyšováním energetické účinnosti a zabezpečení dodávek prostřednictvím rozvoje inteligentních systémů pro distribuci, skladování a přenos energie a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů;
8)
podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil:
a)
podporou rozvoje podnikatelských inkubátorů a investiční podpory samostatně výdělečné činnosti, mikropodniků a zakládání podniků;
b)
podporou růstu podporujícího zaměstnanost rozvojem vnitřního potenciálu jako součásti územní strategie pro konkrétní oblasti, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zlepšení dostupnosti a rozvoje zvláštních přírodních a kulturních zdrojů;
c)
podporou iniciativ místního rozvoje a podporou subjektů poskytujících místní služby zaměřené na vznik pracovních míst, pokud tato opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (10);
d)
investováním do infrastruktury pro služby zaměstnanosti;
9)
podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a veškeré diskriminaci:
a)
investicemi do zdravotnické a sociální infrastruktury, které přispívají k celostátnímu, regionálnímu a místnímu rozvoji, snižováním nerovností, pokud jde o zdravotní stav, podporou sociálního začlenění díky lepšímu přístupu k sociálním, kulturním a rekreačním službám a přechodem od institucionálních ke komunitním službám;
b)
poskytováním podpory materiální, hospodářské a sociální obnově zanedbaných komunit v městských a venkovských oblastech;
c)
poskytováním podpory sociálním podnikům
d)
prováděním investic v rámci komunitně vedených strategií místního rozvoje;
10)
investicemi do vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy pro získání dovedností a do celoživotního učení rozvíjením infrastruktury pro vzdělávání a odbornou přípravu;
11)
zvyšováním institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a zlepšováním účinnosti veřejné správy prostřednictvím opatření pro posilování institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním EFRR, jež přispívají k realizaci opatření podporovaných z ESF v oblasti institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy.
Článek 6
Ukazatele pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4, čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění operačního programu.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení o zacházení v případech zvláštní povahy území
Článek 7
Udržitelný rozvoj měst
1. EFRR podporuje v rámci operačních programů udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií, které stanoví integrovaná opatření k řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se městské oblasti potýkají, s ohledem na potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem.
2. Udržitelný rozvoj měst se uskutečňuje prostřednictvím integrovaných územních investic podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo prostřednictvím zvláštního operačního programu, nebo prostřednictvím zvláštní prioritní osy podle čl. 96 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Každý členský stát s ohledem na svou konkrétní územní situaci vypracuje v rámci své dohody o partnerství zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděl podpory na uvedená opatření na vnitrostátní úrovni.
4. Nejméně 5 % z prostředků EFRR přidělovaných na vnitrostátní úrovni v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost se přidělí na integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, přičemž města, subregionální nebo místní orgány odpovědné za provádění udržitelných městských strategií (dále jen „městské orgány“) odpovídají za úkoly týkající se přinejmenším výběru operací v souladu s čl. 123 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013, popřípadě v souladu s čl. 123 odst. 7 uvedeného nařízení. Orientační částka pro účely odstavce 2 tohoto článku se stanoví v daném operačním programu nebo programech.
5. Řídicí orgán určí po konzultaci s městským orgánem rozsah úkolů, jež mají provádět městské orgány, týkajících se řízení integrovaných opatření pro udržitelný rozvoj měst. Řídicí orgán musí své rozhodnutí formálně písemně zaznamenat. Řídicí orgán si může ponechat právo provést před schválením závěrečné ověření způsobilosti operací.
Článek 8
Inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst
1. Z podnětu Komise může EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 92 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013. Mezi taková opatření patří studie a pilotní projekty za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie. Komise podněcuje zapojení relevantních partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy a provádění inovačních opatření.
2. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení lze v rámci inovačních opatření podporovat všechny činnosti potřebné k dosažení tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídajících investičních priorit stanovených v článku 5 tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, jimiž se stanoví podrobná pravidla týkající se zásad pro výběr a řízení inovačních opatření, která jsou předmětem podpory EFRR v souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Síť pro rozvoj měst
1. V souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013 zřídí Komise síť pro rozvoj měst za účelem podpory budování kapacit, vytváření sítí mezi městy a výměny zkušeností na úrovni Unie mezi městskými orgány odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 7 odst. 4 a 5 tohoto nařízení a orgány odpovědnými za inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s článkem 8 tohoto nařízení.
2. Činnosti sítě pro rozvoj měst doplňují činnosti prováděné v rámci spolupráce mezi regiony podle čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (11).
Článek 10
Oblasti znevýhodněné přírodními nebo demografickými podmínkami
V operačních programech spolufinancovaných z EFRR v oblastech, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami uvedenými v čl. 121 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, se zvláštní pozornost věnuje řešení specifických obtíží těchto oblastí.
Článek 11
Nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva
Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva. Tento příděl se vyčlení na tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 12
Nejvzdálenější regiony
1. Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony. Tento příděl se použije na kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících se zvláštními charakteristikami a omezeními uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a vynaložených v nejvzdálenějších regionech na podporu:
a)
tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
služeb nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb;
c)
činností souvisejících s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.
2. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 lze rovněž použít na pomoc při financování operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Částka, na kterou se vztahuje míra spolufinancování, je úměrná dodatečným nákladům uvedeným v odstavci 1 vynaloženým příjemcem pouze v případě operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby, avšak v případě výdajů na investice může zahrnovat veškeré způsobilé výdaje.
4. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije k podpoře:
a)
operací týkajících se produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU;
b)
příspěvku na přepravu osob povoleného podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU;
c)
osvobození od daně a od placení příspěvků na sociální zabezpečení.
5. Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) může EFRR podporovat produktivní investice v podnicích v nejvzdálenějších regionech, bez ohledu na velikost těchto podniků.
6. Článek 4 se nepoužije na část finančního krytí z EFRR přiděleného pro ostrov Mayotte coby nejvzdálenější region ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU a nejméně 50 % z této části EFRR se přidělí na tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 6 nařízení (EU) č. 1303 /2013.
KAPITOLA III
Závěrečná ustanovení
Článek 13
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo dotčené projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 14
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 6 odst. 4 a v čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Zrušení
Aniž je dotčen článek 13 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1080/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 16
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Čl. 12 odst. 6 se použije s účinkem od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1301/2013
av den 17 december 2013
om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 178 och 349,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
av följande skäl:
(1)
Enligt artikel 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är syftet med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) att bidra till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen. Enligt den artikeln samt artikel 174 andra och tredje stycket i EUF-fördraget ska Eruf således bidra till att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan olika regioner och minska eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, där särskild uppmärksamhet bör fästas vid regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska utmaningar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner.
(2)
I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (3) fastställs de bestämmelser som är gemensamma för Eruf, Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs-och fiskerifonden.
(3)
Det bör antas särskilda bestämmelser om vilka verksamheter som Eruf kan stödja i syfte att bidra till investeringsprioriteringarna inom de tematiska mål som fastställs i förordning (EU) nr 1303/2013. Samtidigt bör aktiviteter som ligger utanför Erufs tillämpningsområde definieras och förtydligas, inklusive investering för att uppnå en minskning av utsläpp av växthusgaser från verksamheter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (4). För att undvika alltför omfattande finansiering bör sådan investering inte vara berättigad till stöd från Eruf eftersom den redan kan dra ekonomisk nytta genom tillämpning av direktiv 2003/87/EG. Det undantaget bör inte begränsa möjligheten att använda Eruf för att stödja aktiviteter som inte förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG även om de aktiviteterna genomförs av samma ekonomiska aktörer och inbegriper aktiviteter som investeringar i energieffektivitet i fjärrvärmenät, smarta energiöverföringsnät, lagring och överföring och i åtgärder som syftar till att minska luftföroreningar, även om sådana aktiviteter indirekt leder till en minskning av utsläppen av växthusgaser eller förtecknas i den nationella plan som avses i direktiv 2003/87/EG.
(4)
Vilka ytterligare aktiviteter som kan stödjas genom Eruf inom ramen för målet Europeiskt territoriellt samarbete måste specificeras.
(5)
Eruf bör bidra till unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, så att en större koncentration av Eruf-stöd till unionens prioriteringar säkerställs. Beroende på vilken regionkategori som Eruf-stödet ges till, bör stödet enligt målet Investering för tillväxt och sysselsättning koncentreras på forskning och innovation, informations- och kommunikationsteknik (IKT), små och medelstora företag (SMF) samt främjande av en utsläppssnål ekonomi. Den tematiska koncentrationen bör uppnås på nationell nivå men bör möjliggöra flexibilitet i de operativa programmen och mellan olika regionkategorier. Den tematiska koncentrationen bör vid behov anpassas för att beakta de medel som anslås från Sammanhållningsfonden för att stödja de investeringsprioriteringar rörande övergången till en koldioxidsnål ekonomi som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 (5). Graden av tematisk koncentration bör anpassas till regionens utvecklingsnivå, bidraget från Sammanhållningsfondsresurser, om tillämpligt, och de särskilda behoven hos regioner vars BNP per capita som ett urvalskriterium för programperioden 2007-2013 var lägre än 75 % av BNP-genomsnittet för EU-25 under referensperioden, regioner som fått avvecklingsstatus under programperioden 2007-2013 samt vissa Nuts 2-regioner som uteslutande består av ömedlemsstater eller öar.
(6)
Det bör vara möjligt med stöd från Eruf enligt investeringsprioriteringen Lokalt ledd utveckling för att bidra till alla de tematiska mål som avses i denna förordning.
(7)
För att på bästa sätt tillgodose Erufs särskilda behov och i enlighet med unionens strategi om smart och hållbar tillväxt för alla är det nödvändigt att inom varje tematiskt mål som anges i förordning (EU) nr 1303/2013 ange de åtgärder som är specifika för Eruf som investeringsprioriteringar. De investeringsprioriteringarna bör fastställa närmare, icke ömsesidigt uteslutande mål som Eruf ska bidra till. Sådana investeringsprioriteringar bör ligga till grund för definitionen av särskilda mål i programmen som tar hänsyn till programområdets behov och särdrag.
(8)
Det är nödvändigt att främja innovation och utveckling av SMF inom framväxande områden med anknytning till europeiska och regionala utmaningar, exempelvis kulturindustrier och innovativa tjänster som speglar nya krav i samhället eller produkter och tjänster med anknytning till en åldrande befolkning, hälso- och sjukvård, miljöinnovation, koldioxidsnål ekonomi och resurseffektivitet.
(9)
För att, i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013, optimera mervärdet av investeringar som helt eller delvis finansieras genom unionens budget inom forskning och innovation kommer synergier att eftersträvas mellan framför allt Eruf och Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation samtidigt som deras skilda mål respekteras.
(10)
Vid främjande av investeringar i riskhantering är det viktigt att säkerställa att särskilda risker på regional, gränsöverskridande och transnationell nivå beaktas.
(11)
För att maximera bidraget till målet att stödja sysselsättningsfrämjande tillväxt bör verksamheter som stöder hållbar turism samt kultur- och naturarv ingå i en territoriell strategi för särskilda områden, inbegripet omstrukturering av industriregioner på tillbakagång. Stödet till denna verksamhet bör även bidra till att stärka innovation och användning av IKT, SMF, miljö- och resurseffektivitet eller främjande av social delaktighet.
(12)
För att främja hållbar regional eller lokal rörlighet eller minska luft- och bullerföroreningar är det nödvändigt att främja sunda, hållbara och säkra transportsätt. Investeringar i flygplatsinfrastruktur som stöds av Eruf bör främja en miljömässigt hållbar luftfart, bland annat när den regionala rörligheten förstärks genom att sekundära och tertiära knutpunkter kopplas till transeuropeiska transportnätets (TEN-T) infrastruktur, inbegripet genom multimodala knutpunkter.
(13)
För att främja uppnåendet av de energi- och klimatmål som unionen uppställt inom ramen för unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, bör Eruf stödja investeringar för att främja energieffektivitet och tryggad energiförsörjning i medlemsstaterna genom bland annat utveckling av smarta system för distribution, lagring och överföring av energi, inbegripet genom integration av distribuerad produktion från förnybara källor. För att tillgodose sina krav på tryggad försörjning på ett sätt som överensstämmer med deras mål i unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, bör medlemsstaterna kunna investera i energiinfrastrukturer som överensstämmer med deras valda energimix.
(14)
SMF, vilket kan innefatta företag inom den sociala ekonomin, bör förstås i enlighet med den definition som föreskrivs i förordning (EU) nr1303/2013, nämligen att omfatta mikroföretag samt SMF som de definieras i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (6).
(15)
För att främja social delaktighet och bekämpa fattigdom, särskilt i marginaliserade samhällsgrupper, är det nödvändigt att förbättra tillgången till sociala tjänster samt kultur- och rekreationstjänster genom att tillhandahålla småskalig infrastruktur, med beaktande av de särskilda behov som personer med funktionsnedsättning och äldre har.
(16)
Tjänster i närområdet bör omfatta alla former av tjänster i hemmet, familjebaserade tjänster, tjänster i bostadsområdet och andra samhällstjänster som stöder alla människors rätt att leva i samhället med lika valmöjligheter och som syftar till att förhindra isolering och avskildhet från samhället.
(17)
För att öka flexibiliteten och minska den administrativa bördan genom ett gemensamt genomförande, bör Erufs och Sammanhållningsfondens investeringsprioriteringar enligt motsvarande tematiska mål bringas i överensstämmelse.
(18)
Ett antal gemensamma utfallsindikatorer för bedömningen av de sammanlagda framstegen på unionsnivå när det gäller genomförandet av program bör anges i en bilaga till denna förordning. De indikatorerna bör motsvara den investeringsprioritering och typ av åtgärd som stöds i enlighet med denna förordning och berörda bestämmelser i förordning (EU) nr 1303/2013. De gemensamma utfallsindikatorerna bör kompletteras med programspecifika resultatindikatorer och vid behov programspecifika utfallsindikatorer.
(19)
Inom ramen för en hållbar stadsutveckling anses det nödvändigt att stödja integrerade åtgärder för att tackla de såväl ekonomiska, miljö- och klimatmässiga som demografiska och samhälleliga utmaningar som påverkar stadsområdena, inbegripet funktionella stadsområden, samtidigt som behovet av att främja kopplingar mellan stad och landsbygd beaktas. För att främja hållbar stadsutveckling, ska kriterier för urval av stadsområden där integrerade åtgärder för den utvecklingen ska genomföras och vägledande belopp för dessa verksamheter bör fastställas i partnerskapsöverenskommelsen, och minst 5 % av Erufmedlen som tilldelas på nationell nivå bör gå till detta ändamål. Omfattningen av eventuell delegering av uppgifter till stadsmyndigheter bör beslutas av den förvaltande myndigheten i samråd med den berörda stadsmyndigheten.
(20)
För att kartlägga eller pröva nya lösningar för att hantera frågor som rör hållbar stadsutveckling med relevans på unionsnivå, bör Eruf stödja innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling.
(21)
För att stärka kapacitetsuppbyggnad, nätverkssamarbete och utbyte av erfarenheter mellan program och organ som ansvarar för genomförandet av strategier för hållbar stadsutveckling och innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling och som komplement till befintliga program och organ är det nödvändigt att inrätta ett nätverk för stadsutveckling på unionsnivå.
(22)
Eruf bör uppmärksamma de ytterst glesbefolkade områdenas problem när det gäller tillgänglighet och långa avstånd till stora marknader, i enlighet med protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt om särskilda bestämmelser om mål 6 inom ramen för strukturfonderna i Finland och Sverige. Eruf bör också uppmärksamma de särskilda svårigheter som finns såväl på vissa öar som i gränsområden, bergsområden och glesbygdsområden, eftersom deras geografiska läge hämmar deras utveckling, i syfte att se till att stödja en hållbar utveckling.
(23)
De yttersta randområdena måste ägnas särskild uppmärksamhet genom att åtgärder antas enligt artikel 349 i EUF-fördraget och undantagsvis utvidgar Erufs tillämpningsområde för stöd till att omfatta driftsstöd, för att kompensera för de extra kostnader som förorsakas av de regionernas särskilda ekonomiska och sociala situation, vilken ytterligare försvåras av de faktorer som anges i artikel 349 i EUF-fördraget, nämligen avlägsen belägenhet, ökaraktär, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiskt beroende av ett fåtal produkter. Kombinationen av dessa faktorer av bestående natur hämmar allvarligt områdenas utveckling. Driftsstöd som beviljas av medlemsstater i det sammanhanget är undantaget från anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, om stödet vid den tidpunkt då det beviljas uppfyller villkoren i en förordning där vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget och antagits enligt rådets förordning (EG) nr 994/98 (7).
(24)
I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet av den 7-8 februari 2013, och med beaktande av de särskilda målen som föreskrivs i EUF-fördraget för de yttersta randområden som avses i artikel 349 i det fördraget, har Mayottes ställning ändrats till följd av Europeiska rådets beslut 2012/419/EU (8) till att bli ett nytt yttersta randområde från och med den 1 januari 2014. För att underlätta och främja målinriktad och snabb infrastrukturutveckling på Mayotte, bör det undantagsvis göras möjligt att tilldela minst 50 % av Erufs del av Mayottes anslag till de fem av de tematiska målen som föreskrivs i förordning (EU) nr 1303/2013.
(25)
För att komplettera denna förordning med vissa icke väsentliga delar, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på detaljerade bestämmelser avseende kriterierna för urvalet och förvaltningen av innovativa verksamheter. Sådan befogenhet bör också delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilaga I till denna förordning om det är motiverat, för att säkerställa en effektiv bedömning av framstegen i genomförandet av operativa program. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd, även på expertnivå, under sitt förberedande arbete. När kommissionen förbereder och utformar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(26)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen genom att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av de omfattande skillnaderna i utvecklingsnivå mellan regionerna och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna samt de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(27)
Denna förordning ersätter Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 (9). Av tydlighetsskäl bör därför förordning (EG) nr 1080/2006 upphöra att gälla. Denna förordning bör dock inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar av stöd som har godkänts av kommissionen på grundval av förordning (EG) nr 1080/2006 eller någon annan lagstiftning som är tillämplig på detta stöd den 31 december 2013. Den förordningen eller annan tillämplig lagstiftning bör följaktligen fortsätta att tillämpas efter den 31 december 2013 på det stödet eller på de berörda insatserna tills de har avslutats. Ansökningar om stöd som gjorts eller godkänts enligt förordning (EG) nr 1084/2006 bör fortsätta att gälla.
(28)
I syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av de åtgärder som framgår av denna förordning bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
Gemensamma bestämmelser
Artikel 1
Syfte
I denna förordning fastställs uppgifterna för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), tillämpningsområdet för dess stöd vad gäller målen Investering för tillväxt och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete samt särskilda bestämmelser om Eruf-stödet till målet Investering för tillväxt och sysselsättning.
Artikel 2
Uppgifter för Eruf
Eruf ska bidra till finansieringen av stöd som ska förstärka den ekonomiska, sociala och territoriala sammanhållningen genom att motverka de viktigaste regionala obalanserna i unionen genom en hållbar utveckling och strukturell anpassning av regionala ekonomier, bland annat omstrukturering av industriregioner på tillbakagång och regioner vars utveckling släpar efter.
Artikel 3
Tillämpningsområde för stödet från Eruf
1. Eruf ska stödja följande verksamheter för att bidra till de investeringsprioriteringar som anges i artikel 5:
a)
Produktiv investering som bidrar till att skapa och bevara varaktig sysselsättning, genom direktstöd för investering i SMF.
b)
Produktiv investering, oberoende av det berörda företagets storlek, som bidrar till de investeringsprioriteringar som anges i artikel 5.1 och 5.4 och, där investeringen gäller samarbete mellan stora företag och SMF, i artikel 5.2.
c)
Investering i infrastruktur för grundläggande tjänster till medborgarna på områdena energi, miljö, transport samt IKT.
d)
Investering i infrastruktur inom det sociala området samt inom vård, forskning, innovation, näringsliv och utbildning.
e)
Investering i utvecklingen av inneboende möjligheter genom fasta investeringar i utrustning och småskalig infrastruktur, inbegripet infrastruktur för småskalig kulturturism och hållbar turism, tjänster inriktade på företag, stöd till forsknings- och innovationsorgan samt investeringar i teknik och tillämpad forskning hos företag.
f)
Nätverksarbete, samarbete och utbyte av erfarenheter mellan behöriga myndigheter på såväl regional och lokal nivå som stadsnivå och andra offentliga myndigheter, ekonomiska och sociala parter och relevanta organ som företräder det civila samhället som avses i artikel 5.1 i förordning (EU) nr 1303/2013, undersökningar, förberedande åtgärder och kapacitetsuppbyggnad.
2. Enligt målet Europeiskt territoriellt samarbete får Eruf också ge stöd till gemensam användning av anläggningar och personella resurser och alla typer av gränsöverskridande infrastruktur i alla regioner.
3. Eruf ska inte stödja
a)
Avveckling eller anläggande av kärnkraftverk.
b)
Investering för att uppnå minskningen av utsläpp av växthusgaser från aktiviteter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG.
c)
Tillverkning, bearbetning och utsläppande på marknaden av tobak och tobaksvaror.
d)
Företag i svårigheter enligt definitionen i unionens regler för statligt stöd.
e)
Investering i flygplatsinfrastruktur, såvida den inte är relaterad till miljöskydd eller åtföljs av investering som är nödvändigför att begränsa eller minska dess negativa miljöpåverkan.
Artikel 4
Tematisk koncentration
1. De tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 och de motsvarande investeringsprioriteringar som anges i artikel 5 i den här förordningen vilka Eruf kan bidra till enligt målet Investering för tillväxt och sysselsättning ska koncentreras på följande vis:
a)
I mer utvecklade regioner ska
i)
minst 80 % av de sammanlagda Eruf-medlen på nationell nivå tilldelas minst två av de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkterna 1, 2, 3 och 4 i förordning (EU) nr 1303/2013, och
ii)
minst 20 % av de sammanlagda Eruf-medlen på nationell nivå tilldelas det tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkt 4 i förordning (EU) nr 1303/2013.
b)
I övergångsregioner ska
i)
minst 60 % av de sammanlagda Eruf-medlen på nationell nivå tilldelas minst två av de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkterna 1, 2, 3 och 4 i förordning (EU) nr1303/2013, och
ii)
minst 15 % av de sammanlagda Eruf-medlen på nationell nivå tilldelas det tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkt 4 i förordning (EU) nr 1303/2013.
c)
I mindre utvecklade regioner ska
i)
minst 50 % av de sammanlagda Eruf-medlen på nationell nivå tilldelas minst två av de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkterna 1, 2, 3 och 4 i förordning (EU) nr 1303/2013, och
ii)
minst 12 % av de sammanlagda Eruf-medlen på nationell nivå tilldelas det tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkt 4 i förordning (EU) nr 1303/2013.
Vid tillämpning av denna artikel ska regioner vars BNP per capita används som ett urvalskriterium under programperioden 2007-2013 och som var lägre än 75 % av medelvärdet av BNP i EU-25 under referensperioden och regioner som tilldelas avvecklingsstatus under programperioden 2007-2013, men som är stödberättigade inom kategorin mer utvecklade regioner som avses i artikel 90.2 första stycket led c i förordning (EU) nr 1303/2013 under programperioden 2014-2020, anses vara övergångsregioner.
Vid tillämpning av denna artikel ska alla Nuts 2-regioner som uteslutande består av ömedlemsstater eller öar som är en del av medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden, eller som utgör yttersta randområden, anses vara mindre utvecklade regioner.
2. Genom undantag från punkt 1 i den här artikeln får den minimiandel av Eruf-medel som tilldelas en regionkategori vara mindre än den som anges i den punkten, förutsatt att denna minskning kompenseras av en ökning i den del som tilldelas andra regionkategorier. Summan av beloppen för alla regionkategorier ska på nationell nivå i fråga om de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkterna 1, 2, 3 och 4 i förordning (EU) nr 1300/2013 och de som anges i artikel 9 första stycket punkt 4 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska följaktligen inte understiga den summa på nationell nivå som erhålls genom tillämpning av de minimiandelar av Eruf-medel som föreskrivs i punkt 1 i den här artikeln.
3. Genom undantag från punkt 1 i den här artikeln får medel som tilldelats ur Sammanhållningsfonden för stöd till de investeringsprioriteringar som föreskrivs i artikel 4 a i förordning (EU) nr 1300/2013 medräknas för att överensstämmelse med de minimiandelar som anges i punkt 1 första stycket a ii, b ii och c ii i den här artikeln ska uppnås. I så fall ska den andel som avses i punkt 1 första stycket c ii i den här artikeln höjas till 15 %. I tillämpliga fall ska de medlen tilldelas de olika regionkategorierna i proportion till deras relativa befolkningsmängd i förhållande till den berörda medlemsstatens totala befolkningsmängd.
Artikel 5
Investeringsprioriteringar
Eruf ska stödja följande investeringsprioriteringar inom de tematiska mål som anges i artikel 9 i förordning (EU) nr 1303/2013, i enlighet med det utvecklingsbehov och den tillväxtpotential som avses i artikel 15.1 a i i den förordningen och som fastställs i partnerskapsöverenskommelsen.
1.
Att stärka forskning, teknisk utveckling och innovation genom att
a)
förbättra forsknings- och innovationsinfrastrukturen och kapaciteten att utveckla spetskompetens inom forskning och innovation samt främja kompetenscentrum, särskilt sådana som är av europeiskt intresse,
b)
främja företagsinvesteringar inom forskning och innovation och utveckla kopplingar och synergieffekter mellan företag, forsknings- och utvecklingscentrum och den högre utbildningssektorn, särskilt främjande av investering i produkt- och tjänsteutveckling, tekniköverföring, social innovation, miljöinnovation, offentliga tillämpningar, efterfrågestimulans, nätverk, kluster och öppen innovation genom smart specialisering, och stödja teknisk och tillämpad forskning, pilotverksamhet, tidiga produktvalideringsåtgärder och kapacitet för avancerad produktion och förstagångsproduktion, särskilt vad gäller viktig möjliggörande teknik och spridning av teknik för allmänna ändamål.
2.
Att öka tillgången till, användningen av och kvaliteten på IKT genom att
a)
öka utbyggnaden av bredband och höghastighetsnät och stödja valet av ny teknik och nätverk för den digitala ekonomin,
b)
utveckla IKT-produkter och IKT-tjänster, e-handel och främja efterfrågan på IKT,
c)
stärka IKT-tillämpningar för e-förvaltning, e-lärande, e-integration, e-kultur och e-hälsovård.
3.
Att öka konkurrenskraften för SMF genom att
a)
främja entreprenörskap, särskilt genom att underlätta det ekonomiska utnyttjandet av nya idéer och främja skapandet av nya företag, inklusive genom företagskuvöser,
b)
utveckla och tillämpa nya företagsmodeller för SMF, särskilt med avseende på internationalisering,
c)
stödja skapandet och utvidgandet av avancerade kapaciteter för produkt- och tjänsteutveckling,
d)
stödja kapacitet för SMF att växa på regionala, nationella och internationella marknader och att ägna sig åt innovationsprocesser.
4.
Att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi i alla sektorer genom att
a)
främja produktion och distribution av energi som hämtas från förnybara källor,
b)
främja energieffektivitet och användning av förnybar energi i företag,
c)
stödja energieffektivitet, smart energiförvaltning och användning av förnybar energi inom offentliga infrastrukturer, även i offentliga byggnader och inom bostadssektorn,
d)
utveckla och tillämpa smarta distributionssystem som fungerar på låg- och medelspänningsnivå,
e)
främja koldioxidsnåla strategier för alla sorters områden, särskilt stadsområden, inklusive genom att främja hållbar multimodal stadstrafik och anpassningsåtgärder som är relevanta för en begränsning av klimatförändringarna,
f)
främja forskning och innovation i samt tillämpning av koldioxidsnål teknik,
g)
främja användningen av högeffektiv kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme.
5.
Att främja anpassning, riskförebyggande och riskhantering i samband med klimatförändringar genom att
a)
stödja investeringar för anpassning till klimatförändringar, inklusive ekosystembaserade metoder,
b)
främja investering för att hantera särskilda risker, säkra motståndskraften mot katastrofer och utveckla katastrofhanteringssystem.
6.
Att bevara och skydda miljön och främja en hållbar användning av resurser genom att
a)
investera i avfallssektorn för att uppfylla kraven i unionens miljölagstiftning och tillgodose de investeringsbehov som medlemsstaterna har identifierat som går utöver de kraven,
b)
investera i vattensektorn för att uppfylla kraven i unionens miljölagstiftning och tillgodose de investeringsbehov som medlemsstaterna har identifierat som går utöver dessa krav,
c)
bevara, skydda, främja och utveckla natur- och kulturarvet,
d)
skydda och återställa den biologiska mångfalden och marken samt främja ekosystemtjänster, inklusive genom Natura 2000, och miljövänlig infrastruktur,
e)
vidta åtgärder för att förbättra stadsmiljön, förnya städer, sanera och dekontaminera industriområden (inbegripet omvandlingsområden), minska luftföroreningar och främja bullerminskande åtgärder,
f)
främja innovativ teknik för att förbättra miljöskyddet och resurseffektiviteten i avfallssektorn och vattensektorn och med avseende på mark eller att minska luftföroreningarna,
g)
stödja industriell omställning till en resurseffektiv ekonomi, främja grön tillväxt, miljöinnovation och miljöledning i den offentliga och den privata sektorn.
7.
Att främja hållbara transporter och få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur genom att
a)
stödja ett multimodalt gemensamt europeiskt transportområde genom investering i TEN-T,
b)
främja regional rörlighet genom att koppla ihop sekundära och tertiära knutpunkter med TEN-T infrastruktur, inklusive multimodala knutpunkter,
c)
utveckla och förbättra miljövänliga, inbegripet tystare, och koldioxidsnåla transportsystem, däribland transporter på inre vattenvägar och havstransporter, hamnar, multimodala förbindelser och flygplatsinfrastruktur för att främja hållbar regional och lokal trafik,
d)
utveckla och upprusta omfattande, högkvalitativa och driftskompatibla järnvägssystem samt främja bullerreducerande åtgärder,
e)
förbättra energieffektivitet och energiförsörjningstrygghet genom att utveckla smarta system för distribution, lagring och överföring av energi och genom integration av distribuerad produktion från förnybara källor.
8.
Att främja hållbar och kvalitativ sysselsättning och arbetskraftens rörlighet genom att
a)
stödja utvecklingen av företagskuvöser och investeringsstöd för egenföretagande, mikroföretag och nyföretagande,
b)
stödja sysselsättningsvänlig tillväxt genom utveckling av den inneboende potentialen som ett led i en territoriell strategi för specifika områden, inbegripet omvandling av industriregioner på tillbakagång samt ökad tillgång till och utveckling av specifika natur- och kulturresurser,
c)
stödja lokala utvecklingsinitiativ samt stöd till ett nät av tjänster i närmiljön som syftar till att skapa sysselsättningstillfällen, när sådana åtgärder ligger utanför tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 (10),
d)
investera i infrastruktur för arbetsförmedlingstjänster.
9.
Att främja social delaktighet, bekämpa fattigdom och diskriminering genom att
a)
investera i infrastruktur på vårdområdet och det sociala området vilken bidrar till nationell, regional och lokal utveckling, minska skillnader i hälsostatus, främja social delaktighet genom förbättrad tillgång till sociala och kulturella tjänster samt rekreationstjänster och främja övergången från institutionella tjänster till tjänster i närsamhället,
b)
tillhandahålla stöd för fysiskt, ekonomiskt och socialt återställande av utarmade samhällen i stads- och landsbygdsområden,
c)
tillhandahålla stöd för socialt företagande,
d)
investera i samband med gemenskapsledda lokala utvecklingsstrategier.
10.
Att investera i utbildning, fortbildning och yrkesutbildning för färdigheter och livslångt lärande genom att utveckla utbildnings- och fortbildningsinfrastrukturer.
11.
Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter samt effektiviteten hos den offentliga förvaltningen, genom verksamheter för att stärka den institutionella kapaciteten och effektiviteten hos offentliga förvaltningar och offentliga tjänster som berörs av genomförandet av Eruf, och för att stödja verksamheter enligt ESF för att stärka den institutionella kapaciteten och effektiviteten hos offentliga förvaltningar.
Artikel 6
Indikatorer för målet Investering för tillväxt och sysselsättning
1. Gemensamma utfallsindikatorer enligt bilaga I till denna förordning, programspecifika resultatindikatorer och, i tillämpliga fall, programspecifika utfallsindikatorer ska användas i enlighet med artikel 27.4 och artikel 96.2 b ii och iv och 96.2 c ii och iv i förordning (EU) nr 1303/2013.
2. För gemensamma och programspecifika utfallsindikatorer ska utgångsvärdet fastställas till noll. Kumulativa kvantifierade målvärden för de indikatorerna ska fastställas för år 2023.
3. För programspecifika resultatindikatorer som avser investeringsprioriteringar ska utgångsvärdet fastställas med hjälp av senast tillgängliga uppgifter och målen ska fastställas för år 2023. Målen får uttryckas i kvantitativa eller kvalitativa termer.
4. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14 i syfte att ändra förteckningen över gemensamma utfallsindikatorer enligt bilaga I, så att justeringar i motiverade fall kan göras i syfte att tillse att det sker en korrekt utvärdering av hur genomförandet av operativa program framskrider.
KAPITEL II
Särskilda bestämmelser för territoriella särdrag
Artikel 7
Hållbar utveckling i städerna
1. Eruf ska inom de operativa programmen stödja hållbar utveckling i städerna genom strategier som fastställer integrerade åtgärder för att tackla de ekonomiska, miljö- och klimatmässiga, demografiska samt samhälleliga utmaningar som påverkar stadsområdena, samtidigt som de beaktar behovet av att främja förbindelser mellan stad och landsbygd.
2. Hållbar stadsutveckling ska ske genom de integrerade territoriella investeringar som avses i artikel 36 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller genom ett särskilt operativt program eller genom ett särskilt prioriterat område i enlighet med artikel 96.1 första stycket c i förordning (EU) nr 1303/2013.
3. Med beaktande av sin specifika territoriella situation ska varje medlemsstat i sin partnerskapsöverenskommelse fastställa principerna för urvalet av stadsområden där integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling ska genomföras och ett preliminärt bidrag till de åtgärderna på nationell nivå.
4. Minst 5 % av Eruf-medlen som tilldelats på nationell nivå till målet Investering för tillväxt och sysselsättning ska tilldelas integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling, där organ på stadsnivå, subregional eller lokal nivå som ansvarar för genomförandet av hållbara stadsstrategier (nedan kallade myndigheter på stadsnivå) ska ansvara för uppgifter som åtminstone gäller urvalet av insatser i enlighet med artikel 123.6 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller, om tillämpligt, i enlighet med artikel 123.7 i den förordningen. Det vägledande belopp som ska avsättas för tillämpning av punkt 2 i den här artikeln ska fastställas i det berörda operativa programmet.
5. Den förvaltande myndigheten ska i samråd med myndigheten på stadsnivå bestämma omfattningen av de uppgifter för förvaltningen av integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling som myndigheter på stadsnivå ska utföra. Den förvaltande myndigheten ska dokumentera sitt beslut formellt i skrift. Den förvaltande myndigheten får behålla sin rätt att före ett godkännande göra en slutlig verifiering av att insatserna är stödberättigade.
Artikel 8
Innovativa åtgärder på området hållbar utveckling av stadsområden
1. På kommissionens initiativ får Eruf stödja innovativa åtgärder inom området hållbar stadsutveckling i enlighet med artikel 92.8 i förordning (EU) nr 1303/2013. Sådana åtgärder ska omfatta studier och pilotprojekt för att kartlägga eller testa nya lösningar för att hantera frågor inom hållbar stadsutveckling med relevans på unionsnivå. Kommissionen ska främja deltagandet av berörda partner som avses i artikel 5.1 i förordning (EU) nr 1303/2013 i förberedelserna och genomförandet av innovativa åtgärder.
2. Genom undantag från artikel 4 i denna förordning får innovativa åtgärder stödjas genom all verksamhet som krävs för att uppnå de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013 och de motsvarande investeringsprioriteringar som fastställs i artikel 5 i den här förordningen.
3. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14 med avseende på detaljerade bestämmelser för principerna för urvalet och förvaltningen av de innovativa aktiviteter som ska stödjas av Eruf i enlighet med denna förordning.
Artikel 9
Nätverket för stadsutveckling
1. Kommissionen ska i enlighet med artikel 58 i förordning (EU) nr 1303/2013 inrätta ett nätverk för stadsutveckling för att främja kapacitetsbyggande, nätverkssamarbete samt utbyte av erfarenheter på unionsnivå mellan myndigheter på stadsnivå som är ansvariga för genomförandet av hållbara stadsutvecklingsstrategier i enlighet med artikel 7.4 och 7.5 i den här förordningen samt myndigheter som är ansvariga för innovativa åtgärder inom området hållbar stadsutveckling i enlighet med artikel 8 i den här förordningen.
2. Aktiviteter inom ramen för nätverket för stadsutveckling ska komplettera den verksamhet som genomförs inom ramen för mellanregionalt samarbete enligt artikel 2.3 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 (11).
Artikel 10
Områden med naturbetingade och demografiska nackdelar
I operativa program som samfinansieras av Eruf i områden med svåra och beständiga naturbetingade och demografiska nackdelar som avses i artikel 121.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska särskild uppmärksamhet inriktas på de specifika svårigheterna i de områdena.
Artikel 11
De nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet
Artikel 4 är inte tillämplig på det särskilda tilläggsanslaget för de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet. Det anslaget ska tilldelas de tematiska mål som fastställs i artikel 9 första stycket punkterna 1, 2, 3, 4 och 7 i förordning (EU) nr1303/2013.
Artikel 12
De yttersta randområdena
1. Artikel 4 är inte tillämplig på de särskilda tilläggsanslagen för regionerna i de yttersta randområdena. Det anslaget ska användas för att kompensera för extrakostnader som är kopplade till de speciella egenskaper och begränsningar som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och som uppkommer i de yttersta randområdena i samband med stöd till
a)
de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket i förordning (EU) nr 1303/2013,
b)
godstransporter och startstöd för transporttjänster,
c)
insatser rörande begränsade lagringsmöjligheter, en överdimensionerad produktionsapparat och underhåll av denna, samt arbetskraftsbristen på den lokala marknaden.
2. De särskilda tilläggsanslag som avses i punkt 1 får också användas som ett bidrag till finansieringen av driftsstöd och utgifter för allmännyttiga skyldigheter och avtal i de yttersta randområdena.
3. Det belopp för vilket samfinansieringsandelen gäller ska stå i proportion till de extra kostnader som avses i punkt 1 och som stödmottagaren ådragit sig bara när det gäller driftsstöd och utgifter endast för allmännyttiga skyldigheter och avtal men kan omfatta de totala stödberättigande kostnaderna för utgifter för investering.
4. De särskilda tilläggsanslag som avses i punkt 1 i denna artikel får inte användas för
a)
stöd av insatser som rör sådana varor som förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget,
b)
stöd för transport av personer enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget,
c)
undantag från skatteplikt och undantag från sociala avgifter.
5. Genom undantag från artikel 3.1 a och 3.1 b, får Eruf stödja produktiv investering i företag i de yttersta randområdena, oavsett storleken på de företagen.
6. Artikel 4 är inte tillämplig på Erufs andel av anslaget för Mayotte i egenskap av yttersta randområde i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget, och minst 50 % av den Eruf-andelen ska tilldelas de tematiska mål som anges i artikel 9 första stycket punkterna 1, 2, 3, 4 och 6 i förordning (EU) nr 1303/2013.
KAPITEL III
Slutbestämmelser
Artikel 13
Övergångsbestämmelser
1. Denna förordning ska inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar, inklusive helt eller delvis annullering, av stöd som har godkänts av kommissionen på grundval av förordning (EG) nr 1080/2006 eller någon annan lagstiftning som är tillämplig på detta stöd den 31 december 2013. Den förordningen och annan tillämplig lagstiftning ska fortsätta att tillämpas efter den 31 december 2013 på det stödet eller på de berörda insatserna fram till dess att de avslutas. I denna punkt ska stöd omfatta operativa program och större projekt.
2. Ansökningar om stöd som gjorts eller godkänts enligt förordning (EG) nr 1080/2006 ska fortsätta att vara giltiga.
Artikel 14
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.4 och 8.3 ska ges till kommissionen från och med den 21 december 2013 till och med den 31 december 2020.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.4 och 8.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6.4 och 8.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 15
Upphävande
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i den här förordningen ska förordning (EG) nr 1080/2006 upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2014.
Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.
Artikel 16
Översyn
Europaparlamentet och rådet ska se över denna förordning senast den 31 december 2020 i enlighet med artikel 177 i EUF-fördraget.
Artikel 17
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 12.6 ska tillämpas med verkan från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 december 2013.