PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/81
ze dne 19. prosince 2014,
kterým se stanoví jednotné podmínky uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014, pokud jde o příspěvky předem do Jednotného fondu pro řešení krizí
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 70 odst. 7 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jednotný fond pro řešení krizí (dále jen „fond“) byl zřízen podle nařízení (EU) č. 806/2014 jako jednotný mechanismus financování pro všechny členské státy zúčastněné v jednotném mechanismu dohledu podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a jednotném mechanismu pro řešení krizí (dále jen „zúčastněné členské státy“).
(2)
Podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 je správa fondu svěřena Jednotnému výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) zřízenému podle uvedeného nařízení.
(3)
V souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014 by fond měl být používán k řešení krizí v případech, kdy to výbor považuje za nezbytné, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize. Fond by měl mít odpovídající finanční zdroje, které by umožnily účinné fungování rámce pro řešení krize tím, že by mohl v případě nutnosti zasáhnout, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize a ochránila finanční stabilita, aniž by musely být využity peníze daňových poplatníků.
(4)
Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 má výbor pravomoc vypočítat jednotlivé příspěvky předem, které mají uhradit všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států.
(5)
Výbor by měl vypočítat roční příspěvky do fondu na základě jednotné cílové úrovně stanovené jako procentní podíl výše pojištěných vkladů všech úvěrových institucí povolených ve všech zúčastněných členských státech. V souladu s čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 by měl výbor zajistit, aby do konce počátečního období v délce osmi let od 1. ledna 2016 nebo jinak ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak jej stanoví čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, dosáhly dostupné finanční prostředky fondu nejméně cílové úrovně stanovené v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014.
(6)
Příspěvky získané zúčastněnými členskými státy podle článků 103 a 104 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 Dohody o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 36 nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „dohoda“) by se měly do výpočtu jednotlivých příspěvků započítávat, a tudíž by měly být od částky splatné každou institucí odečteny. Při tomto výpočtu je třeba zohlednit skutečnost, že částky, které mají smluvní strany dohody převést podle čl. 3 odst. 3 a 4 dohody, by měly odpovídat 10 % cílové úrovně stanovené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU. Výbor zajistí, aby částky, které mají být převáděny v souladu s dohodou, zahrnovaly pro všechny zúčastněné členský státy stejný podíl neodvolatelných platebních příslibů.
(7)
Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 by roční příspěvek do fondu měl být založen na paušálním příspěvku stanoveném na základě závazků instituce bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů a příspěvku upraveném v poměru k rizikovému profilu v závislosti na rizikovém profilu dané instituce.
(8)
V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 se výbor pro účely uvedeného nařízení a směrnice 2014/59/EU považuje za relevantní vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize nebo, v případě řešení krize přeshraniční skupiny, za relevantní orgán příslušný k řešení krize na úrovni skupiny, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci, které má podle uvedených právních aktů plnit nebo vykonávat vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 806/2014. Proto by výbor měl být považován za orgán příslušný k řešení krize i pro účely nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 (4). Ustanovení obsažená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci se vztahují na výbor, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci stanovené tímto nařízením.
(9)
Podle čl. 70 odst. 6 nařízení (EU) č. 806/2014 použije výbor pro účely výpočtu ročního příspěvku metodiku stanovenou nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Proto se zvláštní režim platný pro instituce, jež jsou podle nařízení v přenesené pravomoci považovány za malé instituce, rovněž vztahuje na všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států, které splňují kritéria pro uznání jako malé instituce stanovená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci.
(10)
Vzhledem k tomu, že pravidla stanovená tímto nařízením určují podmínky pro uplatňování metodiky stanovené nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 přijatým podle čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, měly by rozdíly mezi výpočtem ročních příspěvků provedeným výborem pro instituce povolené v zúčastněných členských státech a výpočtem ročních příspěvků v členských státech, jež se jednotného mechanismu pro řešení krizí neúčastní, odrážet pouze zvláštnosti jednotného systému v zúčastněných členských státech. Tyto zvláštnosti vyplývají zejména ze skutečnosti, že v jednotném mechanismu pro řešení krizí existuje jednotná cílová úroveň pro všechny zúčastněné členské státy. Obecně by uplatňování stejné metodiky pro výpočet ročních příspěvků ve všech členských státech mělo zachovat stejné podmínky mezi zúčastněnými členskými státy a silný vnitřní trh.
(11)
V rámci Jednotného fondu pro řešení krizí s evropskou cílovou úrovní závisí jednotlivé roční příspěvky institucí povolených na území všech zúčastněných členských států na příspěvcích všech institucí podléhajících jednotnému mechanismu pro řešení krizí. Základním předpokladem pro účinné fungování jednotného mechanismu pro řešení krizí a hladký proces vytváření fondu je, aby všechny instituce platily své roční příspěvky do fondu v plné výši a včas.
(12)
Podle čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 806/2014 jsou příspěvky do fondu vypočtené výborem získávány vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize a jsou převáděny do fondu v souladu s dohodou. Formáty údajů a sdělení stanovené výborem mohou rovněž zahrnovat požadavek, aby veškeré údaje, které mají instituce oznamovat, byly zejména u institucí uvedených v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 potvrzeny auditorem nebo podle okolností příslušným orgánem.
(13)
Podle čl. 70 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 musí výbor při uplatňování příspěvku upraveného v poměru k rizikovému profilu v rámci výpočtu jednotlivých příspěvků zohlednit zásadu proporcionality, aniž by došlo k narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států. Příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu vychází z kritérií stanovených v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU. Podle čl. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 je použití fondu podmíněno vstupem dohody v platnost. Podle dohody se příspěvky získané zúčastněnými členskými státy přidělují do podfondů odpovídajících jednotlivým zúčastněným členským státům. Během přechodného období v délce osmi let jsou finanční prostředky v těchto podfondech postupně stále ve větší míře sdíleny tak, že na konci přechodného období tyto podfondy zaniknou.
(14)
Skutečnost, že na jedné straně jsou podle nařízení (EU) č. 806/2014 příspěvky vypočítávány na základě jednotné cílové úrovně a že na straně druhé bude podle dohody krytí některých vzájemně souvisejících rizik uvnitř konkrétního vnitrostátního bankovního sektoru během přechodného období, na něž dohoda odkazuje, sdíleno pouze postupně, může mít vliv na vnímání některých institucí ze strany trhu, tím i na jejich finanční situaci ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. c) směrnice 2014/59/EU, a tedy na jejich rizikový profil. Kromě toho by mohl systém opírající se přechodně o podfondy celkově působit na relativní význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. g) směrnice 2014/59/EU. Význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství by měl být určen jednak ve vztahu k členskému státu, v němž se instituce nachází, (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která ještě není sdílena), a jednak ve vztahu k bankovní unii jako celku (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která již sdílena je). Tím by byl příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu uveden do souladu s očekávaným použitím nesdílených finančních prostředků příslušného podfondu během přechodného období.
(15)
Metodika pro úpravu, která náležitě řeší situaci popsanou v bodě odůvodnění 14, a zohledňuje tak zásadu proporcionality a brání narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států, by měla být použitelná až do okamžiku, kdy budou všechny příspěvky předem, jež se do fondu hradí, zcela sdíleny. Metoda výpočtu příspěvků by tudíž měla být upravena tak, aby byla svázána s procesem postupného sdílení finančních prostředků fondu. Výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do sdílené části, by tak měl vycházet z kritérií stanovených v nařízení (EU) č. 806/2014, zatímco odchylně od doby uvedené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do nesdílené části podfondů, měl vycházet z kritérií stanovených ve směrnici 2014/59/EU a cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období podle nařízení (EU) č. 806/2014.
(16)
Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 by neměla být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu. Splnění neodvolatelných platebních příslibů by mělo být vyžadováno pouze v případě, že opatření k řešení krize zahrnuje použití fondu. Během počátečního období by měl výbor za normální situace zajistit, aby bylo používání neodvolatelných platebních příslibů rozděleno rovnoměrně mezi institucemi, které o ně požádaly. Tyto neodvolatelné platební přísliby by měly být v plné výši kryty zajištěním ve formě nízkorizikových aktiv nezatížených jakýmikoli právy třetích stran, s možností s nimi volně nakládat a vyčleněných k výlučnému použití výborem pro účely použití fondu.
(17)
Podle čl. 70 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 musí poměr mezi paušálním příspěvkem a příspěvkem upraveným v poměru k rizikovému profilu zohlednit vyvážené rozložení příspěvků mezi různé typy institucí. Je proto třeba stanovit zvláštní mechanismus pro určování příspěvků, které mají hradit malé instituce.
(18)
S institucemi, jež nespadají do kategorie malých institucí podle článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a jejichž celková aktiva mají hodnotu do 3 000 000 000 EUR, je spojeno menší riziko než s velkými institucemi, ve většině případů nepředstavují systémové riziko a existuje u nich menší pravděpodobnost zavedení režimu řešení krize, důsledkem čehož je i nižší pravděpodobnost, že bude fond použit v jejich prospěch. Pro příspěvky, které mají tyto instituce hradit, je proto vhodné zavést zjednodušený výpočet. Zabránilo by se tím i možným krátkodobým změnám statusu, ke kterým by se tyto instituce mohly uchylovat ve snaze dosáhnout toho, aby se na ně vztahoval článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Uvedený výpočet by měl obsahovat složku založenou na jednorázové částce. Tento systém by měl umožnit, aby se zabránilo narušením mezi institucemi a bylo dosaženo vyváženého rozložení příspěvků mezi různé typy bank. Rovněž by snížil administrativní a finanční zátěž spojenou s výběrem jednotlivých příspěvků od těchto institucí.
(19)
Komise přezkoumá způsob, jímž je toto nařízení prováděno, zároveň s přezkumem nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, aby mohla být případně upravena pravidla stanovená tímto nařízením.
(20)
Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 se uvedené nařízení použije ode dne 1. ledna 2016. Od 1. ledna 2015 však výbor předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi měsíční zprávu schválenou na svém plenárním zasedání o tom, zda byly splněny podmínky pro převod příspěvků získaných na vnitrostátní úrovni. Od 1. prosince 2015, pokud tyto zprávy ukáží, že podmínky pro převod příspěvků do fondu splněny nebyly, se použitelnost nařízení (EU) č. 806/2014 týkající se příspěvků do fondu odloží vždy o jeden měsíc. Toto nařízení by se proto také mělo použít ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla upřesňující podmínky provádění povinnosti Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) vypočítat příspěvky jednotlivých institucí podle nařízení (EU) č. 806/2014 do Jednotného fondu pro řešení krizí (dále jen „fond“) a metodiku pro výpočet těchto příspěvků.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na instituce, od nichž jsou získávány příspěvky podle článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 806/2014 s výjimkou definic stanovených v bodech 2 a 11 uvedeného článku. Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„zúčastněnými členskými státy“ se rozumí členské státy ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013;
2)
„roční cílovou úrovní“ se rozumí celková částka ročních příspěvků určených pro každé příspěvkové období výborem postupem stanoveným v čl. 69 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 k dosažení cílové úrovně uvedené v čl. 69 odst. 1 a v článku 70 uvedeného nařízení;
3)
„ročním příspěvkem“ se rozumí částka uvedená v čl. 70 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítaná výborem každý rok a získaná vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize během příspěvkového období ode všech institucí povolených na území všech zúčastněných členských států;
4)
„příspěvkovým obdobím“ se rozumí kalendářní rok;
5)
„orgánem příslušným k řešení krize členských států nezúčastněných v jednotném mechanismu pro řešení krizí“ se rozumí orgán uvedený v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/59/EU nebo kterýkoli jiný relevantní orgán jmenovaný členskými státy pro účely čl. 100 odst. 2 a 6 směrnice 2014/59/EU;
6)
„pojištěnými vklady“ se rozumí vklady uvedené v čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/49/EU s výjimkou dočasných vysokých zůstatků vymezených v čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice;
7)
„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo případně Evropská centrální banka;
Článek 4
Výpočet ročních příspěvků
Pro každé příspěvkové období výbor po konzultaci s ECB nebo vnitrostátními příslušnými orgány a v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize vypočte roční příspěvek splatný každou institucí, a to na základě roční cílové úrovně fondu. Roční cílová úroveň se stanoví s odkazem na cílovou úroveň fondu podle čl. 69 odst. 1 a článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a v souladu s metodikou stanovenou v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.
Článek 5
Oznamování výborem
1. Výbor oznamuje relevantním vnitrostátním orgánům příslušným k řešení krize svá rozhodnutí o výpočtu ročních příspěvků institucí povolených na jejich příslušných územích.
2. Po obdržení oznámení podle odstavce 1 sdělí každý vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize každé instituci povolené v jeho členském státě rozhodnutí výboru o výpočtu ročního příspěvku splatného danou institucí.
Článek 6
Podávání zpráv
Výbor stanoví formáty údajů a sdělení, které mají instituce použít ke sdělování informací nezbytných pro účely výpočtu ročních příspěvků, aby zlepšil srovnatelnost sdělovaných informací a efektivitu zpracování obdržených informací.
Článek 7
Výzva ke splnění neodvolatelných platebních příslibů
1. Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 nesmí být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu.
2. Pokud opatření k řešení krize zahrnují použití fondu v souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014, vyzve výbor ke splnění veškerých neodvolatelných platebních příslibů provedených v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 nebo jejich části, aby se obnovil podíl neodvolatelných platebních příslibů na dostupných finančních prostředcích fondu stanovený výborem v mezích stropu uvedeného v čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014.
Jakmile fond řádně obdrží příspěvek spojený s neodvolatelnými platebními přísliby, k jejichž splnění vyzval, musí vrátit zajištění, kterým jsou tyto přísliby kryty. Pokud fond požadovanou výši hotovosti na první výzvu řádně neobdrží, výbor zadrží zajištění, kterým je neodvolatelný platební příslib v souladu s čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 kryt.
3. Neodvolatelné platební přísliby instituce, jež přestane spadat do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 806/2014, se zruší a zajištění, kterým jsou kryty, se vrátí.
Článek 8
Zvláštní úpravy v počátečním období
1. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení se roční příspěvky institucí uvedených v článku 2 během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočtou podle následující upravené metodiky:
a)
v prvním roce počátečního období tyto instituce přispějí 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
b)
v druhém roce počátečního období tyto instituce přispějí 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
c)
ve třetím roce počátečního období tyto instituce přispějí 33,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 66,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
d)
ve čtvrtém roce počátečního období tyto instituce přispějí 26,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 73,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
e)
v pátém roce počátečního období tyto instituce přispějí 20 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 80 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
f)
v šestém roce počátečního období tyto instituce přispějí 13,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 86,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
g)
v sedmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 6,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 93,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
h)
v osmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 100 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení.
2. Během počátečního období výbor při výpočtu jednotlivých příspěvků každé instituce zohlední příspěvky získané zúčastněnými členskými státy v souladu s články 103 a 104 směrnice 2014/59/EU a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 dohody a odečte je od částky, kterou má každá instituce uhradit.
3. Během počátečního období výbor za normální situace umožní instituci na její žádost použít neodvolatelné platební přísliby. Přitom zajistí, aby používání neodvolatelných platebních příslibů bylo mezi těmito institucemi, které o ně požádaly, rozděleno rovnoměrně. Takto rozdělené neodvolatelné platební přísliby nesmí představovat méně než 15 % celkové platební povinnosti instituce. Při výpočtu ročních příspěvků každé instituce výbor zajistí, aby v žádném roce nepřekročil úhrn těchto neodvolatelných platebních příslibů 30 % celkové výše ročních příspěvků získaných v souladu článkem 70 nařízení (EU) č. 806/2014.
4. Pro účely odstavce 1 se roční příspěvky vypočtené v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 určí na základě cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období.
5. Aniž je dotčen článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, uhradí během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 instituce, jejichž celková aktiva mají hodnotu 3 000 000 000 EUR nebo nižší, jednorázovou částku ve výši 50 000 EUR za prvních 300 000 000 EUR celkových závazků bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů. Za celkové závazky, bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů, nad 300 000 000 EUR tyto instituce přispějí v souladu s články 4 až 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije buď od 1. ledna 2016, nebo ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak je stanoven v čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, podle toho, co nastane později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech zúčastněných členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2014.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/81
av den 19 december 2014
om fastställande av enhetliga villkor för tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller förhandsbidrag till den gemensamma resolutionsfonden
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (1), särskilt artikel 70.7,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1)
Den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) inrättades genom förordning (EU) nr 806/2014 som ett gemensamt finansieringsarrangemang för alla medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen enligt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (2) och i den gemensamma resolutionsmekanismen (nedan kallade de deltagande medlemsstaterna).
(2)
Enligt artikel 67.2 i förordning (EU) nr 806/2014 har den gemensamma resolutionsnämnd (nedan kallad nämnden) som inrättats genom den förordningen i uppdrag att administrera fonden.
(3)
Enligt artikel 76 i förordning (EU) nr 806/2014 bör fonden användas i resolutionsförfaranden när nämnden anser att det krävs för att säkerställa en ändamålsenlig tillämpning av resolutionsverktygen. En effektivt fungerande resolution möjliggörs om fonden har tillräckliga finansiella resurser så att den vid behov kan ingripa för en ändamålsenlig tillämpning av resolutionsverktygen och skydda den finansiella stabiliteten utan att behöva använda skattebetalarnas pengar.
(4)
Nämnden har befogenhet att beräkna de enskilda förhandsbidrag som ska betalas av samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier, enligt artikel 70.2 i förordning (EU) nr 806/2014.
(5)
Nämnden bör beräkna de årliga bidragen till fonden på grundval av en gemensam målnivå, vilken fastställs som en viss procentandel av beloppet av garanterade insättningar i samtliga kreditinstitut som är auktoriserade i alla deltagande medlemsstater. I enlighet med artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 bör nämnden säkerställa att de disponibla finansiella medlen i fonden uppgår till minst målnivån enligt artikel 69.1 i den förordningen vid utgången av en inledande period på åtta år från och med den 1 januari 2016, eller i annat fall från och med det datum då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 är tillämplig enligt artikel 99.6 i den förordningen.
(6)
Bidrag som samlats in av de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103 och 104 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (3) och överförts till fonden enligt artikel 3.3 i det avtal om överföring av och ömsesidighet för bidrag till fonden som avses i artikel 3.1.36 i förordning (EU) nr 806/2014 (nedan kallat avtalet) bör räknas in i de enskilda bidragen och följaktligen dras av från det belopp som varje institut ska betala. Vid denna beräkning bör beaktas att de belopp som ska överföras av de avtalsslutande parterna i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i avtalet bör motsvara 10 % av målnivån enligt artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU. Nämnden kommer att se till att de belopp som ska överföras i enlighet med avtalet medför samma andel icke återkalleliga betalningsåtaganden för varje deltagande medlemsstat.
(7)
Enligt artikel 70.2 i förordning (EU) nr 806/2014 bör ett instituts årliga bidrag till fonden baseras på ett fast bidrag, vilket fastställs på grundval av institutets skulder exklusive kapitalbas och garanterade insättningar, och ett riskjusterat bidrag som är avhängigt av institutets riskprofil.
(8)
Enligt artikel 5.1 i förordning (EU) nr 806/2014 betraktas nämnden, för tillämpningen av den förordningen och direktiv 2014/59/EU, som den relevanta nationella resolutionsmyndigheten eller, vid resolution av gränsöverskridande koncerner, som den relevanta resolutionsmyndigheten på koncernnivå, när den utför uppgifter och utövar befogenheter som enligt dessa rättsakter ska utföras eller utövas av de nationella resolutionsmyndigheterna, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 i förordning (EU) nr 806/2014. Således bör nämnden vid tillämpningen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/63 (4) också betraktas som resolutionsmyndighet. Bestämmelserna i den delegerade förordningen är tillämpliga på nämnden när den utför de uppgifter och utövar de befogenheter som anges i den här förordningen.
(9)
Vid beräkningen av de årliga bidragen använder nämnden i enlighet med artikel 70.6 i förordning (EU) nr 806/2014 den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63. Den särskilda ordning som gäller för institut som betraktas som små institut inom ramen för den delegerade förordningen gäller således också samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier och som uppfyller kriterierna enligt den delegerade förordningen för att betraktas som små institut.
(10)
Eftersom bestämmelserna i den här förordningen fastställer villkoren för tillämpning av den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63 som antagits enligt artikel 103.7 i direktiv 2014/59/EU bör skillnaderna mellan nämndens beräkning av årliga bidrag från institut som är auktoriserade i de deltagande medlemsstaterna och beräkningen av de årliga bidragen i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen endast återspegla särdragen hos det enhetliga systemet i de deltagande medlemsstaterna. Dessa särdrag beror särskilt på att det i den gemensamma resolutionsmekanismen finns en gemensam målnivå för samtliga deltagande medlemsstater. Att som huvudregel använda samma metod för beräkning av de årliga bidragen i samtliga medlemsstater bör upprätthålla en miljö med likvärdiga förutsättningar mellan de deltagande medlemsstaterna och en stark inre marknad.
(11)
Inom ramen för en gemensam resolutionsfond med en europeisk målnivå är de årliga enskilda bidragen från de institut som är auktoriserade på samtliga deltagande medlemsstaters territorier beroende av bidragen från samtliga institut som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen. Nyckeln till en ändamålsenligt fungerande gemensam resolutionsmekanism och en friktionsfri uppbyggnad av fonden är att samtliga institut betalar hela sitt årliga bidrag till fonden i tid.
(12)
Enligt artikel 67.4 i förordning (EU) nr 806/2014 insamlas de bidrag till fonden som beräknas av nämnden av de nationella resolutionsmyndigheterna och överförs till fonden i enlighet med avtalet. De dataformat och det utseende som nämnden fastställer får också innefatta kravet att alla uppgifter som instituten ska rapportera in, särskilt de uppgifter som avses i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 806/2014, har bekräftats av en revisor och, där så är relevant, av den behöriga myndigheten.
(13)
Enligt artikel 70.2 b i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden beakta proportionalitetsprincipen utan att skapa snedvridningar mellan bankstrukturerna i medlemsstaterna vid tillämpningen av det riskjusterade bidraget på beräkningen av de enskilda bidragen. Det riskjusterade bidraget grundas på kriterierna i artikel 103.7 i direktiv 2014/59/EU. Enligt artikel 1 tredje stycket i förordning (EU) nr 806/2014 ska användningen av fonden vara villkorad av att avtalet har trätt i kraft. Enligt avtalet fördelas de bidrag som insamlas av de deltagande medlemsstaterna till delar som motsvarar var och en av dem. Delarna ska vara föremål för gradvis ömsesidighet under en övergångsperiod på åtta år på så sätt att de upphör att existera när övergångsperioden är slut.
(14)
Den omständigheten att å ena sidan bidrag enligt förordning (EU) nr 806/2014 beräknas på grundval av en gemensam målnivå och att å andra sidan täckningen för vissa risker som hänger samman inom en nationell banksektor under övergångsperioden enligt avtalet endast kommer att bli ömsesidiga successivt, kan få en effekt på marknadens uppfattning om vissa institut och därmed på deras finansiella situation, i den mening som avses i artikel 103.7 c i direktiv 2014/59/EU, och således påverka deras riskprofil. Dessutom kan ett system som tillfälligt grundas på delar totalt sett påverka den relativa betydelsen av institut för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin, enligt vad som avses i artikel 103.7 g i direktiv 2014/59/EU. Institutens betydelse för det finansiella systemets eller ekonomins stabilitet bör fastställas i förhållande till den medlemsstat där institutet återfinns (dvs. den förväntade förlusten för den del av delen som ännu inte blivit ömsesidig) och i förhållande till bankunionen i dess helhet (dvs. den förväntade förlusten för den del av delen som blivit ömsesidig). Detta skulle göra det riskjusterade bidraget proportionellt mot den förväntade användningen av respektive dels ännu ej ömsesidiga finansiella medel under övergångsperioden.
(15)
En justeringsmetod som på ett lämpligt sätt beaktar de omständigheter som avses i skäl 14 och som därmed tar hänsyn till proportionalitetsprincipen och undviker snedvridning mellan bankstrukturer i medlemsstaterna bör införas fram till dess att alla förhandsbidrag till fonden blivit helt ömsesidiga. Metoden för att beräkna bidragen bör följaktligen justeras så att den står i relation till den takt i vilken fonden blir ömsesidig. Följaktligen bör beräkningen av bidrag som ska fördelas till den del som blivit ömsesidig grundas på kriterierna i förordning (EU) nr 806/2014, medan beräkningen av bidrag som ska fördelas till den del av delarna som ännu ej blivit ömsesidiga, med avvikelse från den tidsperiod som fastställs i artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU, bör grundas på kriterierna i direktiv 2014/59/EU och på en målnivå som fastställts för en tidsperiod som motsvarar den inledande period som anges i förordning (EU) nr 806/2014.
(16)
Användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden, enligt artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014, bör inte på något sätt påverka fondens finansiella kapacitet och likviditet. Icke återkalleliga betalningsåtaganden får begäras endast vid en resolutionsinsats där fonden deltar. Under den inledande perioden och under normala omständigheter bör nämnden fördela användningen av icke återkalleliga betalningsåtaganden jämnt mellan de institut som begär det. Dessa betalningsåtaganden bör ha full säkerhet i form av lågrisktillgångar som inte är belastade av några rättigheter som innehas av tredje man, stå till nämndens fria förfogande och vara öronmärkta för nämndens exklusiva användning i samband med fonden.
(17)
Enligt artikel 70.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 806/2014 ska förhållandet mellan det fasta bidraget och det riskjusterade bidraget beakta en balanserad fördelning av bidragen mellan olika typer av institut. Därför bör särskilda arrangemang föreskrivas för fastställandet av bidrag som ska betalas av små institut.
(18)
Institut som inte hör till kategorin små institut enligt artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63 och vars totala tillgångar uppgår till högst 3 000 000 000 EUR utgör en lägre risk än större institut; i de flesta fall utgör de inte någon systemisk risk och det är mindre sannolikt att de blir föremål för resolution, vilket följaktligen minskar sannolikheten för att de kommer att använda fonden. Det är därför lämpligt att införa en förenklad beräkning av de bidrag som dessa institut ska betala. Detta skulle också förhindra eventuella kortsiktiga förändringar av statusen från dessa instituts sida för att omfattas av tillämpningen av artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63. Denna beräkning bör innefatta en komponent som grundas på ett engångsbelopp. Detta system bör medföra att snedvridningar mellan institut undviks och att en balanserad fördelning av bidragen mellan olika typer av institut uppnås. Det skulle också lätta den administrativa och finansiella börda som insamlingen av enskilda bidrag från sådana institut utgör.
(19)
Kommissionen kommer att se över genomförandet av den här förordningen samtidigt som den ser över delegerade förordning (EU) 2015/63, för att vid behov möjliggöra en justering av bestämmelserna i den här förordningen.
(20)
Enligt artikel 99.2 i förordning (EU) nr 806/2014 ska den förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2016. Nämnden måste emellertid från och med den 1 januari 2015 lämna en månatlig rapport, antagen vid dess plenarsession, till Europaparlamentet, rådet och kommissionen angående frågan om villkoren för överföring av de bidrag som insamlats på nationell nivå har uppfyllts. Om dessa rapporter visar att villkoren för överföring av bidrag till fonden inte är uppfyllda ska från och med den 1 december 2015 tillämpningen av förordning (EU) nr 806/2014 när det gäller bidragen till fonden skjutas upp en månad åt gången. Den här förordningen bör följaktligen också tillämpas från och med den dag då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 börjar tillämpas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
I denna förordning anges bestämmelser om villkoren för fullgörande av den gemensamma resolutionsnämndens (nedan kallad nämnden) skyldighet att beräkna de bidrag som enskilda institut enligt förordning (EU) nr 806/2014 ska betala till den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) och metoden för att beräkna dessa bidrag.
Artikel 2
Tillämpningsområde
Denna förordning ska tillämpas på de institut från vilka bidrag insamlas i enlighet med artikel 70 i förordning (EU) nr 806/2014.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning gäller definitionerna i artikel 3 i förordning (EU) nr 806/2014, med undantag för definitionerna i leden 2 och 11 i den artikeln. Följande definitioner ska också gälla:
1. deltagande medlemsstater : medlemsstater i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 1024/2013.
2. årlig målnivå : det totala belopp av årliga bidrag som för varje bidragsperiod fastställs av nämnden i enlighet med förfarandet i artikel 69.2 i förordning (EU) nr 806/2014 i syfte att uppnå den målnivå som avses i artiklarna 69.1 och 70 i den förordningen.
3. årligt bidrag : ett belopp enligt artikel 70.1 i förordning (EU) nr 806/2014 som beräknas av nämnden varje år och som under bidragsperioden insamlas av de nationella resolutionsmyndigheterna från samtliga institut som är auktoriserade på alla de deltagande medlemsstaternas territorier.
4. Bidragsperiod : ett kalenderår.
5. resolutionsmyndighet i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen : en myndighet som avses i artikel 2.1.18 i direktiv 2014/59/EU eller varje annan relevant myndighet som utses av medlemsstaterna för tillämpning av artikel 100.2 och 100.6 i direktiv 2014/59/EU.
6. garanterade insättningar : insättningar som avses i artikel 6.1 i direktiv 2014/49/EU, med undantag av tillfälligt höga tillgodohavanden enligt definitionen i artikel 6.2 i det direktivet.
7. behörig myndighet : en behörig myndighet enligt definitionen i artikel 4.1.40 i förordning (EU) nr 575/2013 eller, i tillämpliga fall, Europeiska centralbanken (ECB).
Artikel 4
Beräkning av årliga bidrag
För varje bidragsperiod ska nämnden beräkna det årliga bidrag som varje institut ska betala på grundval av den årliga målnivån för fonden, efter samråd med ECB eller de nationella behöriga myndigheterna och i nära samarbete med de nationella resolutionsmyndigheterna. Den årliga målnivån ska fastställas på grundval av den målnivå för fonden som avses i artiklarna 69.1 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och i enlighet med den metod som anges i delegerade förordning (EU) 2015/63.
Artikel 5
Meddelanden från nämnden
1. Nämnden ska till respektive berörd nationell resolutionsmyndighet meddela sina beslut om beräkning av årliga bidrag från de institut som är auktoriserade på respektive nationellt territorium.
2. Efter att ha mottagit det meddelande som avses i punkt 1 ska varje nationell resolutionsmyndighet underrätta varje institut som är auktoriserat i dess medlemsstat om det beslut som nämnden har fattat om beräkning av det årliga bidraget från det institutet.
Artikel 6
Rapportering
För att göra rapporterade uppgifter mer jämförbara och effektivisera bearbetningen av mottagna uppgifter ska nämnden ange de dataformat och det utseende som instituten ska använda för rapportering av de uppgifter som krävs för att beräkna de årliga bidragen.
Artikel 7
Begäran om icke återkalleliga betalningsåtaganden
1. Användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden, enligt artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014, får inte på något sätt påverka fondens finansiella kapacitet och likviditet.
2. Om en resolutionsåtgärd inbegriper fonden i enlighet med artikel 76 i förordning (EU) nr 806/2014, ska nämnden begära icke återkalleliga betalningsåtaganden, helt eller delvis, som gjorts i enlighet med förordning (EU) nr 806/2014, för att återställa den andel icke återkalleliga betalningsåtaganden av fondens tillgängliga finansiella medel som nämnden fastställt inom ramen för det tröskelvärde som anges i artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014.
När fonden på vederbörligt sätt mottar det bidrag som är kopplat till de icke återkalleliga betalningsåtaganden som har begärts, ska säkerheten för dessa åtaganden återlämnas. Om fonden inte på vederbörligt sätt vid den första begäran erhåller den begärda summan i kontanter, ska nämnden ta i beslag säkerheten för det icke återkalleliga betalningsåtagandet i enlighet med artikel 70.3 i förordning (EU) nr 806/2014.
3. Icke återkalleliga betalningsåtaganden för ett institut som inte längre omfattas av förordning (EU) nr 806/2014 ska upphävas och säkerheten för dessa åtaganden återlämnas.
Artikel 8
Specifika justeringar under den inledande perioden
1. Genom undantag från artikel 4 i denna förordning ska de årliga bidragen från de institut som avses i artikel 2 under den inledande period som avses i artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 beräknas enligt följande justerade metod:
a)
Under den inledande periodens första år ska dessa institut betala 60 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 40 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
b)
Under den inledande periodens andra år ska dessa institut betala 40 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 60 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
c)
Under den inledande periodens tredje år ska dessa institut betala 33,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 66,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
d)
Under den inledande periodens fjärde år ska dessa institut betala 26,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 73,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
e)
Under den inledande periodens femte år ska dessa institut betala 20 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 80 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
f)
Under den inledande periodens sjätte år ska dessa institut betala 13,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 86,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
g)
Under den inledande periodens sjunde år ska dessa institut betala 6,67 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63, samt 93,33 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
h)
Under den inledande periodens åttonde år ska dessa institut betala 100 % av det årliga bidraget beräknat i enlighet med artiklarna 69 och 70 i förordning (EU) nr 806/2014 och artikel 4 i den här förordningen.
2. Under den inledande perioden ska nämnden, vid beräkningen av varje instituts enskilda bidrag, beakta de bidrag som insamlas av de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 103 och 104 i direktiv 2014/59/EU och överförs till fonden enligt artikel 3.3 i avtalet, genom att dra av dem från det belopp som varje institut ska betala.
3. Under den inledande perioden och under normala omständigheter ska nämnden på begäran av ett institut tillåta användning av icke återkalleliga betalningsåtaganden. Nämnden ska fördela användningen av icke återkalleliga betalningsåtaganden jämnt mellan de institut som begär det. De fördelade icke återkalleliga betalningsåtagandena ska inte understiga 15 % av institutets totala betalningsskyldigheter. Vid beräkningen av varje instituts årliga bidrag ska nämnden för varje år säkerställa att summan av dessa icke återkalleliga betalningsåtaganden inte överskrider 30 % av det totala beloppet av årliga bidrag som uppbärs i enlighet med artikel 70 i förordning (EU) nr 806/2014.
4. Vid tillämpningen av punkt 1 ska de årliga bidragen beräknade i enlighet med artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/63 fastställas på grundval av en målnivå som beräknas för en tidsperiod som motsvarar den inledande perioden.
5. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2015/63 ska, under den inledande period som avses i artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014, de institut vars balansomslutning (aktivsidan) inte överstiger 3 000 000 000 EUR betala ett engångsbelopp på 50 000 EUR för de första 300 000 000 EUR av balansomslutningen (passivsidan), med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar. För den del av balansomslutningen (passivsidan), med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, som överstiger 300 000 000 EUR ska dessa institut betala bidrag i enlighet med artiklarna 4-9 i delegerade förordning (EU) 2015/63.
Artikel 9
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning ska tillämpas antingen från och med den 1 januari 2016 eller från och med den dag då artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 börjar tillämpas enligt artikel 99.6 i den förordningen, beroende på vad som inträffar senast.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla deltagande medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 19 december 2014.