ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT NR 445/2014/EU
av den 16 april 2014
om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020-2033 och om upphävande av beslut nr 1622/2006/EG
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 167.5 första strecksatsen,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Regionkommitténs yttranden (1),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) syftar till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken och tilldelar unionen bland annat uppgiften att bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. I detta sammanhang ska unionen vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet för att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia.
(2)
I kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, vilket stöddes av rådet i dess resolution av den 16 november 2007 (3) och av Europaparlamentet i dess resolution av den 10 april 2008 (4), fastställs målen för unionens framtida verksamhet inom kultur. Denna verksamhet bör främja kulturell mångfald och interkulturell dialog, kulturen som en drivkraft för kreativitet inom ramen för tillväxt och sysselsättning samt som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser.
(3)
Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som trädde i kraft den 18 mars 2007 och som unionen är part i, har till syfte att skydda och främja kulturell mångfald, främja interkulturalitet och höja medvetenheten om värdet av kulturell mångfald på lokal, nationell och internationell nivå.
(4)
I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG (5) inrättas en insats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019.
(5)
Av utvärderingarna av evenemanget Europeisk kulturhuvudstad samt av det offentliga samrådet om verksamhetens framtid efter 2019 framgår att den med tiden blivit ett av det mest högt siktande kulturinitiativen i Europa samt ett av de mest uppskattade av Europas medborgare. En ny insats bör därför inrättas för åren 2020-2033.
(6)
Förutom de ursprungliga målen för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, som var att framhäva de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och deras gemensamma drag samt bidra till att Europas medborgare får ökad kunskap om varandra, har städer som innehaft titeln Europeisk kulturhuvudstad (nedan kallad kulturhuvudstad eller kulturhuvudstadstiteln) med tiden lagt till en ny dimension genom att använda titelns hävstångseffekt för att främja städernas utveckling mer allmänt i enlighet med deras strategier och prioriteringar.
(7)
Målen för den insats som inrättas enligt detta direktiv bör vara helt i linje med målen för programmet Kreativa Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 (6), som syftar till att värna om, utveckla och främja Europas kulturella och språkliga mångfald, att främja Europas kulturarv och stärka konkurrenskraften i Europas kulturella och kreativa sektorer, särskilt den audiovisuella sektorn, i syfte att stödja smart och hållbar tillväxt för alla. Uppnåendet av dessa mål bidrar även till att stärka känslan av att tillhöra ett gemensamt kulturområde och till att stimulera interkulturell dialog och ömsesidig förståelse.
(8)
För att uppnå dessa mål är det viktigt att de städer som är kulturhuvudstäder söker upprätta kopplingar mellan å ena sidan sina kulturella och kreativa sektorer och å andra sidan sektorer som utbildning, forskning, miljö, stadsutveckling och kulturturism. Tidigare erfarenheter har särskilt visat att evenemanget Europeisk kulturhuvudstad har potential att vara en drivkraft för den lokala utvecklingen och kulturturismen, vilket lyfts fram i kommissionens meddelande av den 30 juni 2010 med titeln Europa, världens främsta resmål - en ny politisk ram för europeisk turism, som välkomnades av rådet i dess slutsatser av den 12 oktober 2010 och stöddes av Europaparlamentet i dess resolution av den 27 september 2011 (7).
(9)
Det är också viktigt att kulturhuvudstäder söker främja social integration och lika möjligheter och gör sitt yttersta för att se till att alla delar av det civila samhället i största möjliga utsträckning involveras i förberedelserna och genomförandet av kulturprogrammet, med särskild tonvikt på ungdomar och marginaliserade och missgynnade grupper.
(10)
Utvärderingarna och det offentliga samrådet har även på ett övertygande sätt visat att evenemanget Europeisk kulturhuvudstad när det planeras noggrant har många potentiella fördelar. Evenemanget förblir först och främst ett kulturinitiativ men kan också medföra betydande sociala och ekonomiska fördelar, särskilt när det ingår i en långsiktig kulturledd utvecklingsstrategi i den berörda staden.
(11)
Insatsen Europeisk kulturhuvudstad har också varit en stor utmaning. Det är krävande att genomföra ett helt år av kulturverksamhet och vissa kulturhuvudstäder har bättre än andra kunnat dra fördel av möjligheterna. Därför bör insatsen förstärkas för att alla städer på bästa sätt ska kunna utnyttja kulturhuvudstadstiteln.
(12)
Titeln kulturhuvudstad bör även i fortsättningen förbehållas städer, oavsett storlek, men de berörda städerna bör även kunna ha möjlighet att involvera omkringliggande områden för att nå ut till en bredare publik och få större genomslagskraft.
(13)
Tilldelningen av kulturhuvudstadstiteln bör även i fortsättningen fattas på grundval av ett särskilt upprättat kulturprogram, som bör ha en stark europeisk dimension. Kulturprogrammet bör även ingå i en strategi på längre sikt, med bestående inverkan på den lokala ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen.
(14)
Urvalsförfarandet i två etapper, som utgår från en kronologisk förteckning över medlemsstater och utförs av en jury av oberoende experter, har visat sig vara rättvist och transparent. Det har gjort det möjligt för städerna att förbättra sina ansökningar mellan det preliminära och det slutliga urvalet, med ledning av de expertråd de fått av juryn, och säkerställt en rättvis fördelning av kulturhuvudstadstiteln i alla medlemsstater. För att trygga kontinuiteten för insatsen Europeiska kulturhuvudstäder och undvika den förlust av erfarenhet och kunnande som skulle bli följden om alla experter byttes ut samtidigt bör dessutom experter bytas ut gradvis.
(15)
Nationell expertis bör även i fortsättningen säkerställas genom att medlemsstaterna ges möjlighet att utse upp till två experter till en jury som utför urvals- och övervakningsförfarandena.
(16)
Urvalskriterierna bör göras tydligare för att ge bättre handledning åt kandidatstäderna avseende de mål och krav som de måste uppfylla för att utses till kulturhuvudstad. Kriterierna bör även bli lättare att mäta för att hjälpa juryn vid urvalet och övervakningen av städerna. I detta avseende bör särskild tonvikt läggas vid kandidatstädernas planer för uppföljningsverksamhet inom ramen för en kulturpolitisk strategi på lång sikt, som kan ge en varaktig kulturell, ekonomisk och social effekt.
(17)
Kandidatstäderna bör undersöka möjligheten att, när så är lämpligt, utnyttja ekonomiskt stöd från unionens program och fonder.
(18)
Förberedelsefasen mellan det att staden utses till Europeisk kulturhuvudstad och det år den faktiskt är det är av avgörande vikt för att insatsen europeisk kulturhuvudstad ska bli framgångsrik. Det råder ett brett samförstånd bland intressenterna om att de stödåtgärder som infördes genom beslut nr 1622/2006/EU har varit till stor nytta för de berörda städerna. Dessa åtgärder bör vidareutvecklas, särskilt genom tätare övervakningsmöten och besök av juryns experter i städerna, och genom ett ännu intensivare utbyte av erfarenheter mellan tidigare, befintliga och kommande städer som innehar titeln kulturhuvudstad. De utsedda städerna kunde även upprätta ytterligare kopplingar med andra städer som innehar titeln.
(19)
Melina Mercouri-priset, inrättat genom beslut nr 1622/2006/EG, har fått ett starkt symboliskt värde som går mycket längre än det faktiska prisbelopp som kommissionen kan bevilja. För att säkerställa att de utsedda städerna uppfyller sina åtaganden bör dock villkoren för utbetalningen av prissumman göras strängare och tydligare.
(20)
Det är viktigt att de berörda städerna klargör i allt kommunikationsmaterial att den insats som inrättas genom detta beslut är en unionsinsats.
(21)
I kommissionens utvärderingar av tidigare kulturhuvudstadsevenemang, vilka bygger på uppgifter som samlats in på lokal nivå, har det inte varit möjligt att finna primärdata om evenemangets effekter. Därför bör städerna själva vara huvudaktörerna i utvärderingsförfarandet.
(22)
Tidigare erfarenheter har visat att kandidatländernas deltagande kan bidra till att föra dem närmare unionen genom att de europeiska kulturernas gemensamma aspekter framhävs. Den insats som inrättas genom detta beslut bör därför efter 2019 öppnas för deltagande av kandidatländer och potentiella kandidater.
(23)
För att städerna i medlemsstaterna ska ha samma villkor bör dock städer i kandidatländer och potentiella kandidater ha rätt att delta i endast en tävling gällande kulturhuvudstadstiteln under den period som omfattas av detta beslut, nämligen 2020-2033. Vidare, för att samma villkor ska råda mellan medlemsstaterna, bör varje kandidatland eller potentiell kandidat ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under den perioden..
(24)
Beslut nr 1622/2006/EG bör upphävas. Dess bestämmelser bör dock fortsätta gälla för alla städer som redan utsetts eller håller på att utses för åren till och med 2019.
(25)
Eftersom målen för detta beslut, dvs. att värna om och främja kulturernas mångfald i Europa och framhäva deras gemensamma egenskaper samt främja kulturens bidrag till städernas långsiktiga utveckling, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och förväntade verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, särskilt på grund av behovet av gemensamma, tydliga och öppna kriterier och förfaranden för urval och övervakning samt starkare samordning mellan medlemsstaterna, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av insatsen
Härmed inrättas en unionsinsats kallad Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020-2033 (nedan kallad insatsen).
Artikel 2
Mål
1. Insatsens allmänna mål är att
a)
värna om och främja kulturernas mångfald i Europa och framhäva deras gemensamma inslag samt stärka medborgarnas känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde,
b)
främja kulturens bidrag till städernas långsiktiga utveckling i enlighet med deras strategier och prioriteringar.
2. De särskilda målen för insatsen är att
a)
öka omfattningen och mångfalden av samt stärka den europeiska dimensionen i städernas kulturutbud, däribland genom samarbete över gränserna,
b)
bredda tillgången till och deltagandet i kulturlivet,
c)
stärka kultursektorns kapacitet och dess kopplingar till andra sektorer,
d)
göra städerna mer kända internationellt via kultur.
Artikel 3
Deltagande i insatsen
1. Tävlingen om kulturhuvudstadstiteln ska vara öppen för städer, som dock får involvera omkringliggande områden.
2. Antalet innehavare av kulturhuvudstadstiteln under ett visst år (nedan kallat kulturhuvudstadsåret) får inte vara större än tre.
Varje år ska högst en stad utses i var och en av de två medlemsstaterna i den kalender som anges i bilagan (nedan kallad kalendern) och, under de år det är aktuellt, en stad i ett kandidatland eller i en potentiell kandidat eller en stad i ett anslutande land enligt de villkor som anges i punkt 5.
3. Städer i medlemsstaterna ska ha rätt att inneha titeln kulturhuvudstad i ett år i den ordning medlemsstaterna förekommer i kalendern.
4. Städer i kandidatländer och i potentiella kandidater, som deltar i programmet Kreativa Europa eller i efterföljande unionsprogram till stöd för kultur vid datumet för offentliggörandet av den inbjudan att lämna in ansökningar som avses i artikel 10.2, får ansöka om kulturhuvudstadstiteln för ett år inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år i enlighet med kalendern.
Städer i kandidatländer och i potentiella kandidater ska ha rätt att delta i endast en tävling under åren 2020-2033.
Varje kandidatland eller potentiell kandidat ska ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020-2033.
5. Om ett land ansluter sig till unionen efter den 4 maj 2014 men före den 1 januari 2027, ska det ha rätt att utses till kulturhuvudstad sju år efter anslutningen, i enlighet med de regler och förfaranden som är tillämpliga på medlemsstater. Kalendern ska uppdateras i enlighet med detta. Om ett land ansluter sig till unionen efter den 1 januari 2027 ska det inte ha rätt att i egenskap av medlemsstat delta inom ramen för denna insats.
Under år då det redan finns tre städer som är kulturhuvudstäder i enlighet med kalendern, ska städer i länder som avses i första stycket emellertid endast ha rätt att utses till kulturhuvudstäder under nästa tillgängliga år i kalendern, enligt den ordning i vilken de ansluter sig.
Om en stad i ett land som avses i första stycket tidigare har deltagit i en tävling för kandidatländer och potentiella kandidater, får den inte delta i några därefter följande tävlingar för medlemsstater. När en stad i ett sådant land har utsetts till kulturhuvudstad under perioden 2020-2033 i enlighet med punkt 4 ska det landet efter sin anslutning inte ha rätt att anordna en tävling i egenskap av medlemsstat under den perioden.
Om mer än ett land ansluter sig till unionen på samma dag och om det inte finns något avtal om inbördes ordning för deltagande i insatsen mellan dessa länder, ska rådet anordna lottdragning.
Artikel 4
Ansökningar
1. Kommissionen ska ta fram en gemensam ansökningsblankett baserad på de kriterier som fastställs i artikel 5 och som ska användas av alla kandidatstäder.
När en kandidatstad involverar omkringliggande område ska ansökningar göras i den stadens namn.
2. Varje ansökan ska bygga på ett kulturprogram med en stark europeisk dimension
Kulturprogrammet ska löpa under kulturhuvudstadsåret och ska inrättas särskilt för titeln enligt kriterierna i artikel 5.
Artikel 5
Kriterier
Kriterierna för bedömning av ansökningarna (nedan kallade kriterierna) ska delas upp i kategorierna: bidrag till den långsiktiga strategin, den europeiska dimensionen, kulturellt och konstnärligt innehåll, förmåga att leverera resultat, räckvidd och ledning enligt följande:
1.
Följande faktorer ska tas i beaktande när det gäller kategorin bidrag till den långsiktiga strategin:
a)
Att det vid tiden för ansökan finns en kulturstrategi för kandidatstaden, som omfattar insatsen och inbegriper planer för hur kulturverksamheten ska upprätthållas efter kulturhuvudstadsåret.
b)
Planerna för förstärkning av de kulturella och de kreativa sektorernas kapacitet, inbegripet utvecklingen av långsiktiga band mellan de kulturella, ekonomiska och sociala sektorerna i kandidatstaden.
c)
Den planerade långsiktiga kulturella, sociala och ekonomiska inverkan, däribland på stadsutvecklingen, som evenemanget skulle ha på kandidatstaden.
d)
Planerna för övervakning och utvärdering av vilken inverkan evenemanget har på kandidatstaden samt för spridning av utvärderingsresultaten.
2.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin den europeiska dimensionen:
a)
Omfattningen av och kvaliteten på verksamhet som främjar Europas kulturella mångfald, interkulturell dialog och större ömsesidig förståelse mellan Europas medborgare.
b)
Omfattningen av och kvaliteten på verksamhet som framhäver de gemensamma aspekterna i Europas kulturer, arv och historia, samt den europeiska integrationen och aktuella europeiska frågor.
c)
Omfattningen av och kvaliteten på verksamhet som inbegriper europeiska konstnärer, samarbete med aktörer eller städer i olika länder, när så är lämpligt även med kulturhuvudstäder, och partnerskap över gränserna.
d)
Strategin för att dra till sig intresset hos en bred europeisk och internationell publik.
3.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin kulturellt och konstnärligt innehåll:
a)
En tydlig och konsekvent konstnärlig vision och strategi i kulturprogrammet.
b)
Lokala konstnärers och kulturorganisationers medverkan i utformningen och genomförandet av kulturprogrammet.
c)
Omfattning av och variation i den föreslagna verksamheten och dess övergripande konstnärliga kvalitet.
d)
Förmåga att förena lokalt kulturarv och traditionella konstformer med nya, innovativa och experimentella kulturyttringar.
4.
Vad gäller kategorin förmåga att leverera resultat ska kandidatstäderna visa följande:
a)
Att ansökan har ett brett och starkt politiskt stöd, med ett hållbart åtagande från lokala, regionala och nationella myndigheter.
b)
Att kandidatstaden har eller kommer att ha lämplig och hållbar infrastruktur för att kunna stå värd för kulturhuvudstadsåret.
5.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin räckvidd:
a)
Lokalbefolkningens och det civila samhällets medverkan i utarbetandet av ansökningar och genomförandet av insatsen.
b)
Inrättandet av nya och hållbara möjligheter för att ett brett spektrum av medborgare ska kunna besöka eller delta i kulturverksamhet, särskilt ungdomar, volontärer och marginaliserade och mindre gynnade personer, inbegripet minoriteter, med särskild uppmärksamhet riktad på hur tillgänglig denna verksamhet är för personer med funktionsnedsättning och äldre personer.
c)
Den övergripande strategin för publikutveckling och i synnerhet kopplingen till utbildning och deltagande av skolor.
6.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin ledning:
a)
Möjligheten att genomföra finansieringsstrategin och den föreslagna budgeten, vilket i tillämpliga fall även innefattar planer om att söka ekonomiskt stöd från unionens program och fonder och budgeten ska täcka förberedelsefasen, kulturhuvudstadsåret, utvärderingen och bestämmelser om uppföljningsverksamhet samt beredskapsplaner.
b)
Den planerade styrnings- och genomförandestrukturen för genomförandet av insatsen, som bland annat ska innefatta ett lämpligt samarbete mellan lokala myndigheter och genomförandestrukturen, inbegripet det konstnärliga teamet.
c)
Utnämningsförfarandena för direktören och den konstnärlige ledaren och deras verksamhetsfält.
d)
Att marknadsförings- och kommunikationsstrategin är övergripande och framhäver att insatsen är en unionsinsats.
e)
Att genomförandestrukturen har personal som är tillräckligt kvalificerad och erfaren för att kunna planera, styra och genomföra kulturprogrammet för kulturhuvudstadsåret.
Artikel 6
Expertjuryn
1. En jury med oberoende experter (nedan kallad juryn) ska inrättas för att genomföra urval och övervakning.
2. Juryn ska bestå av tio experter som utnämnts av unionsinstitutioner och unionsorgan i enlighet med punkt 3 (nedan kallade europeiska experter).
3. Efter att ha anordnat en allmän inbjudan att anmäla intresse ska kommissionen föreslå en grupp potentiella europeiska experter.
Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska välja ut tre experter var från gruppen och utse dem i enlighet med sina egna förfaranden.
Regionkommittén ska välja ut en expert från gruppen och utse den experten i enlighet med sina förfaranden.
När de europeiska experterna väljs ut ska var och en av dessa unionsinstitutioner och unionsorgan sträva efter att säkerställa att kompetenserna kompletterar varandra och att det finns en geografiskt och könsmässigt balanserad spridning i juryns övergripande sammansättning.
4. För valet och övervakningen av en stad från en medlemsstat ska den berörda medlemsstaten dessutom ha rätt att utse upp till två experter i juryn i enlighet med sina egna förfaranden och i samråd med kommissionen.
5. Alla experter ska
a)
vara unionsmedborgare.
b)
vara oberoende
c)
ha betydande erfarenhet och expertis beträffande
i)
kultursektorn,
ii)
kulturutveckling av städer, eller
iii)
anordnande av ett europeiskt kulturhuvudstadsårsevenemang eller ett internationellt kulturevenemang av liknande räckvidd och omfattning.
d)
kunna ägna ett lämpligt antal arbetsdagar per år åt juryarbetet.
6. Juryn ska utse sin ordförande.
7. De europeiska experterna ska utses för tre år.
Utan hinder av första stycket ska Europaparlamentet, första gången juryn inrättas, utse sina experter för tre år, kommissionen för två år och rådet och Regionkommittén för ett år.
8. Alla experter ska anmäla alla faktiska eller potentiella intressekonflikter i förhållande till en viss kandidatstad. Efter en sådan anmälan eller om en sådan intressekonflikt upptäcks, ska experten i fråga avgå och den relevanta unionsinstitutionen, det relevanta unionsorganet eller den relevanta medlemsstaten ska byta ut den experten för återstoden av mandatet, i enlighet med tillämpligt förfarande.
Artikel 7
Inlämning av ansökan i medlemsstaterna
1. Varje medlemsstat ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan sina städer i enlighet med kalendern.
2. De berörda medlemsstaterna ska offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar åtminstone sex år före kulturhuvudstadsåret.
Genom undantag från första stycket ska de medlemsstater som har rätt att utse en europeisk kulturhuvudstad för år 2020 offentliggöra en inbjudan så snart som möjligt efter den 4 maj 2014.
Varje inbjudan att lämna in ansökningar ska innehålla den ansökningsblankett som avses i artikel 4.1.
Sista dag för kandidatstäderna att lämna in en ansökan inom varje inbjudan ska tidigast vara tio månader efter det att inbjudan har offentliggjorts.
3. De berörda medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de ansökningar som inkommit.
Artikel 8
Preliminärt urval i medlemsstaterna
1. Varje berörd medlemsstat ska sammankalla juryn till ett urvalsmöte med de ansökande städerna senast fem år före kulturhuvudstadsåret.
Genom undantag från första stycket får de medlemsstater som har rätt att utse kulturhuvudstäderna för år 2020 förlänga den tidsfristen med högst ett år.
2. Juryn ska, efter att ha bedömt ansökningarna i enlighet med kriterierna, enas om en slutlista över kandidatsstäder och utfärda en rapport för det preliminära urvalet om alla ansökningar, bland annat med rekommendationer till de kandidatsstäder som förts upp på listan.
3. Juryn ska lägga fram rapporten för det preliminära urvalet för de berörda medlemsstaterna och kommissionen.
4. Varje berörd medlemsstat ska formellt godkänna slutlistan på grundval av juryns rapport.
Artikel 9
Urvalet i medlemsstaterna
1. De kandidatstäder som finns med på slutlistan ska komplettera och revidera sina ansökningar i syfte att uppfylla kriterierna samt att beakta rekommendationerna i rapporten för det preliminära urvalet, och ska överlämna dem till de berörda medlemsstaterna, som sedan ska översända dem till kommissionen.
2. Varje berörd medlemsstat ska sammankalla juryn till ett möte med de kandidatstäder som finns med på slutlistan för ett urval senast nio månader efter mötet i samband med det preliminära urvalet.
Vid behov får den berörda medlemsstaten, i samråd med kommissionen, förlänga tidsfristen på nio månader med en rimlig period.
3. Juryn ska bedöma de kompletterade och reviderade ansökningarna.
4. Juryn ska utfärda en urvalsrapport om ansökningarna tillsammans med en rekommendation om utnämning av högst en stad i den berörda medlemsstaten till kulturhuvudstad.
Urvalsrapporten ska också innehålla rekommendationer till den berörda staden om de framsteg som den förväntas göra fram till kulturhuvudstadsåret.
Juryn ska lägga fram urvalsrapporten för den berörda medlemsstaten och kommissionen.
5. Utan hinder av punkt 4 får juryn dock rekommendera att ingen stad utses till kulturhuvudstad det året, om ingen av kandidatstäderna uppfyller samtliga kriterier.
Artikel 10
Preliminärt urval och urval i kandidatländer och i potentiella kandidater
1. Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer och i potentiella kandidater.
2. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar åtminstone sex år före kulturhuvudstadsåret.
Varje inbjudan att lämna in ansökningar ska innehålla den ansökningsblankett som avses i artikel 4.1.
Tidsfristen för att lämna in en ansökan ska tidigast vara tio månader efter det att inbjudan har offentliggjorts.
3. Det preliminära urvalet av städer ska göras av juryn åtminstone fem år före kulturhuvudstadsåret, på grundval av deras respektive ansökningar. Inget möte med kandidatstäder ska anordnas.
Juryn ska, efter att ha bedömt ansökningarna i enlighet med kriterierna, enas om en slutlista över kandidatstäder och utfärda en rapport för det preliminära urvalet om alla ansökningar, bland annat med rekommendationer till de kandidatstäder som förts upp på listan.
Juryn ska lägga fram rapporten om det preliminära urvalet för kommissionen.
4. De kandidatstäder som finns med på slutlistan ska komplettera och revidera sina ansökningar i syfte att uppfylla kriterierna samt att beakta rekommendationerna i rapporten för det preliminära urvalet, och överlämna dem till kommissionen.
Kommissionen ska sammankalla juryn till ett möte med kandidatstäder som finns med på slutlistan för ett urval senast nio månader efter mötet i samband med det preliminära urvalet.
Vid behov får kommissionen förlänga tidsfristen på nio månader med en rimlig period.
5. Juryn ska bedöma de kompletterade och reviderade ansökningarna.
6. Juryn ska utfärda en urvalsrapport om ansökningar från kandidatstäderna på slutlistan tillsammans med en rekommendation om nominering till europeisk kulturhuvudstad av en stad i ett kandidatland eller i en potentiell kandidat.
Urvalsrapporten ska också innehålla rekommendationer till den berörda staden om de framsteg som den förväntas göra fram till kulturhuvudstadsåret.
Juryn ska lägga fram urvalsrapporten för kommissionen.
7. Utan hinder av punkt 6 får juryn dock rekommendera att ingen stad utses till kulturhuvudstad det året, om ingen av kandidatstäderna uppfyller samtliga kriterier.
Artikel 11
Utnämning
1. Varje berörd medlemsstat ska på grundval av rekommendationerna i juryns urvalsrapport utse en stad till kulturhuvudstad, och senast fyra år före kulturhuvudstadsåret underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om den utnämningen.
Genom undantag från första stycket får de medlemsstater som har rätt att utse kulturhuvudstäderna för år 2020 förlänga tidsfristen på fyra år med högst ett år.
2. I fråga om kandidatländer och potentiella kandidater ska kommissionen på grundval av rekommendationerna i juryns urvalsrapport utse en stad till kulturhuvudstad under de relevanta åren, och senast fyra år före kulturhuvudstadsåret underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om den utnämningen.
3. De utnämningar som avses i punkterna 1 och 2 ska åtföljas av en motivering baserad på juryns rapporter.
4. När en stad involverar det kringliggande området ska utnämningen gälla staden.
5. Inom två månader från underrättelserna om utnämning ska kommissionen i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra förteckningen över de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder.
Artikel 12
Samarbete mellan utsedda städer
Städer som har utsetts för samma år ska söka upprätta kopplingar mellan sina kulturprogram, och sådant samarbete får beaktas inom ramen för övervakningsförfarandet enligt artikel 13.
Artikel 13
Övervakning
1. Juryn ska övervaka de utsedda städernas förberedelser inför kulturhuvudstadsåret och ge dem stöd och handledning från den tidpunkt de utses till kulturhuvudstadsårets början.
2. I detta syfte ska kommissionen sammankalla till tre övervakningsmöten där juryn och de utsedda städerna ska delta, enligt följande:
a)
Tre år före kulturhuvudstadsåret.
b)
18 månader före kulturhuvudstadsåret.
c)
Två månader före kulturhuvudstadsåret.
Den berörda medlemsstaten eller det berörda kandidatlandet eller den potentiella kandidaten får utse en observatör till dessa möten.
De utsedda städerna ska överlämna lägesrapporter till kommissionen sex veckor före varje övervakningsmöte.
Vid övervakningsmötena ska juryn bedöma förberedelserna och ge råd i syfte att hjälpa de utsedda städerna att utarbeta ett kulturprogram av hög kvalitet och en effektiv strategi. Juryn ska vara särskilt uppmärksam på rekommendationerna i urvalsrapporten och de eventuella tidigare övervakningsrapporter som avses i punkt 3.
3. Efter varje övervakningsmöte ska juryn utfärda en övervakningsrapport om läget i förberedelserna och om vilka åtgärder som bör vidtas.
Juryn ska översända sina övervakningsrapporter till kommissionen samt till de utsedda städerna och till den berörda medlemsstaten eller kandidatlandet eller potentiella kandidaten.
4. Förutom övervakningsrapporterna får kommissionen anordna besök för juryns medlemmar till de utsedda städerna närhelst detta är nödvändigt.
Artikel 14
Pris
1. Kommissionen får tilldela en utsedd stad ett penningpris uppkallat efter Melina Mercouri (nedan kallat priset) i enlighet med den finansiering som är tillgänglig enligt den relevanta fleråriga budgetramen.
Prisets rättsliga och finansiella aspekter ska behandlas inom ramen för respektive unionsprogram som stöder kultur.
2. Prissumman ska utbetalas senast i slutet av mars det år kulturhuvudstadsåret äger rum, under förutsättning att den utsedda staden fortsätter att uppfylla de åtaganden som den gjorde vid ansökan, uppfyller kriterierna och beaktar rekommendationerna i urvals- och övervakningsrapporterna.
De åtaganden som gjordes vid ansökningstillfället ska anses vara uppfyllda av den utsedda staden om ingen väsentlig ändring gjorts i programmet eller strategin mellan ansökningstillfället och kulturhuvudstadsåret, och i synnerhet om
a)
budgeten bibehölls på en nivå som gör det möjligt att genomföra ett kulturprogram av hög kvalitet i enlighet med ansökningen och kriterierna,
b)
det konstnärliga teamets oberoende har respekterats på lämpligt sätt,
c)
den europeiska dimensionen har förblivit tillräckligt stark i kulturprogrammets slutliga version,
d)
den utsedda stadens marknadsförings- och kommunikationsstrategi och kommunikationsmaterial tydligt klargör att insatsen är en unionsinsats,
e)
det har gjorts planer för övervakning och utvärdering av inverkan av kulturhuvudstadstiteln på den utsedda staden.
Artikel 15
Praktiska arrangemang
Kommissionen ska i synnerhet
a)
säkerställa insatsens övergripande enhetlighet,
b)
säkerställa samordningen mellan medlemsstaterna och juryn,
c)
med beaktande av de mål som avses i artikel 2 och kriterierna, upprätta riktlinjer som ska vara en hjälp vid urvalet och övervakningen i nära samarbete med juryn,
d)
tillhandahålla tekniskt stöd till juryn,
e)
på sin webbplats offentliggöra alla juryns rapporter,
f)
offentliggöra all relevant information och bidra till att insatsen blir synlig på europeisk och internationell nivå,
g)
främja utbyte av erfarenheter och god praxis mellan tidigare, nuvarande och framtida kulturhuvudstäder samt kandidatstäder, och främja en vidare spridning av städernas utvärderingsrapporter och tillvaratagna erfarenheter.
Artikel 16
Utvärdering
1. Alla berörda städer ska ansvara för utvärderingen av resultaten av sitt kulturhuvudstadsår.
Kommissionen ska fastställa gemensamma riktlinjer och indikatorer för de berörda städerna med ledning av de mål som avses i artikel 2 och kriterierna för att se till att det finns ett enhetligt synsätt på utvärderingsförfarandet.
De berörda städerna ska upprätta sina utvärderingsrapporter och översända dem till kommissionen senast den 31 december det år som följer på kulturhuvudstadsåret.
Kommissionen ska offentliggöra dessa utvärderingsrapporter på sin webbplats.
2. Förutom städernas utvärderingar ska kommissionen säkerställa att regelbundna externa och oberoende utvärderingar av resultaten av insatsen genomförs.
De externa och oberoende utvärderingarna ska inriktas på att inordna alla tidigare europeiska kulturhuvudstäder i ett europeiskt sammanhang, så att jämförelser kan göras och nyttiga lärdomar dras av kommande europeiska kulturhuvudstäder och av alla andra europeiska städer. Dessa utvärderingar ska även inbegripa en bedömning av insatsen som helhet, bland annat hur pass effektivt dess olika ingående moment fungerat, vilken genomslagskraft den haft och på vilket sätt den skulle kunna förbättras.
På grundval av dessa utvärderingar ska kommissionen för Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén lägga fram följande rapporter, som vid behov ska åtföljas av relevanta förslag:
a)
En inledande interimsrapport senast den 31 december 2024.
b)
En andra interimsrapport senast den 31 december 2029.
c)
En rapport efter programmets avslutande, senast den 31 december 2034.
Artikel 17
Upphävande och övergångsbestämmelser
Beslut nr 1622/2006/EG ska upphöra att gälla. Beslutet ska dock fortsätta att gälla för städer som har utsetts eller håller på att utses till europeiska kulturhuvudstäder för åren 2013-2019.
Artikel 18
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Strasbourg den 16 april 2014.