NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 390/2014
av den 14 april 2014
om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014-2020
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 352,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europaparlamentets godkännande,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1)
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2)
i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och
av följande skäl:
(1)
Enligt artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen ska varje medborgare ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och unionens institutioner bör på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden samt föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället.
(2)
Med kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020 - en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, vill unionen och medlemsstaterna åstadkomma tillväxt, sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning för det kommande decenniet.
(3)
Trots att det rent objektivt finns ett mervärde med att vara unionsmedborgare med fastställda rättigheter lyckas unionen inte alltid på ett effektivt sätt lyfta fram sambanden mellan lösningen av en rad ekonomiska och sociala problem och unionens politik. De imponerande framsteg som har uppnåtts i form av fred och stabilitet i Europa, långsiktig hållbar tillväxt, stabila priser, ett effektivt skydd för konsumenter och miljö och främjandet av grundläggande rättigheter har därför inte alltid resulterat i en stark känsla av samhörighet med unionen hos medborgarna.
(4)
För att föra Europa närmare medborgarna och göra det möjligt för dem att fullt ut delta i uppbyggnaden av en allt fastare sammanslutning krävs en rad insatser och samordnade ansträngningar via aktiviteter över gränserna och på unionsnivå. Det europeiska medborgarinitiativet är ett unikt tillfälle för medborgarna att direkt delta i unionslagstiftningens utveckling (3).
(6)
Halvtidsutvärderingen av programmet ”Ett Europa för medborgarna” (2007-2013), tillsammans med ett offentligt samråd på internet och två på varandra följande samrådsmöten med intressenter har bekräftat att både det civila samhällets organisationer och enskilda deltagare anser att det vore relevant med ett nytt program ”Ett Europa för medborgarna”. Det ansågs även att det bör införas för att påverka organisationer genom kapacitetsuppbyggnad och enskilda individer genom att öka intresset för unionsfrågor. Denna förordning bör därför inrätta ett program ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014-2020 (nedan kallat programmet).
(7)
När det gäller teman för projekten, deras koppling till ett lokalt eller regionalt sammanhang och sammansättningen av intressenter, bör det finnas betydande synergieffekter med andra unionsprogram på områden som allmän och yrkesinriktad utbildning, ungdom, idrott, kultur och den audiovisuella sektorn, grundläggande fri- och rättigheter, social integration, jämställdhet, insatser mot diskriminering samt forskning och innovation, informationssamhället, utvidgningen och unionens yttre åtgärder.
(8)
Programmet bör omfatta en mängd olika insatser, bl.a. möten, kontakter och debatter med medborgarna om medborgarskapsfrågor, evenemang på unionsnivå, initiativ för att öka kunskaperna, och att uppmuntra reflektion över avgörande ögonblick i Europas historia, initiativ för att göra EU-medborgarna, särskilt ungdomar, medvetna om unionens historia och hur unionens institutioner fungerar samt debatter om europeiska politiska frågor i syfte att stimulera alla delar av samhällslivet.
(9)
Europaparlamentets resolution av den 2 april 2009 om det europeiska samvetet och diktatur och rådets slutsatser av den 9-10 juni 2011 om åminnelsen av brott som begåtts av totalitära regimer i Europa understryker vikten av att hålla minnena av det förflutna vid liv för att vi ska kunna ta oss ut ur det förflutna och bygga upp en framtid och framhåller vilken viktig roll unionen spelar för att främja, dela och verka för det kollektiva minnet av dessa brott. Relevansen för historiska, kulturella och interkulturella aspekter och befintliga kopplingar mellan minne och europeisk identitet bör därför beaktas.
(10)
En övergripande dimension av programmet bör vara att se till att resultaten tillvaratas och kan överföras, så att dess effekter och långsiktiga hållbarhet förstärks. De aktiviteter som lanseras bör därför ha en koppling till unionens politiska agenda och kommuniceras på lämpligt sätt.
(11)
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt en balanserad integrering och ett balanserat deltagande av medborgare och det civila samhällets organisationer från alla medlemsstater i gränsöverskridande projekt och insatser, varvid hänsyn ska tas till unionens flerspråkiga karaktär och behovet av att inkludera underrepresenterade grupper.
(12)
Anslutningsländerna, kandidatländerna och de potentiella kandidatländer som omfattas av föranslutningsstrategin samt de Eftaländer som är parter i EES-avtalet erkänns som potentiella deltagare i unionsprogrammen i enlighet med de avtal som ingåtts med dessa länder. I enlighet med rådets beslut 2001/822/EG (4) ska utomeuropeiska länder och territorier vara berättigade att delta i programmet.
(13)
Programmet och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 (5) bör ha de gemensamma målen att upprätta en djupgående och hållbar demokrati och utveckla ett blomstrande civilt samhälle. Unionen erbjuder privilegierade förbindelser, som bygger på ett ömsesidigt erkännande av gemensamma värderingar och principer, till de länder som omfattas av det europeiska grannskapsinstrumentet.
(14)
De resurser som anslås till kommunikationsinsatser inom ramen för denna förordning kan även bidra till institutionell kommunikation av Europeiska unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till förordningens allmänna mål.
(15)
Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta om regelbunden övervakning och oberoende utvärdering av programmet för att möjliggöra de anpassningar som krävs för att åtgärderna ska kunna genomföras på rätt sätt.
(16)
Under hela utgiftscykeln bör unionens finansiella intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder, som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att vid behov fastställa administrativa och finansiella sanktioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (6) (nedan kallad budgetförordningen) och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (7) .
(17)
Projekt som oavsett storlek kan få stor inverkan, i synnerhet projekt som har en direkt koppling till unionens politik och syftar till att påverka utformningen av unionens politiska program, bör ha företräde vid beviljandet av bidrag. I enlighet med principen om sund finansiell förvaltning bör genomförandet av programmet förenklas ytterligare genom tillämpning av engångsbelopp, finansiering baserad på schablonsatser och enhetskostnader.
(18)
För att säkerställa kontinuitet i det finansieringsstöd som detta program ska omfatta bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2014. På grund av frågans brådskande karaktär bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts.
(19)
Eftersom denna förordnings mål, nämligen att bidra till medborgarnas kunskaper om unionen, dess historia och mångfald, att främja det europeiska medborgarskapet och förbättra villkoren för medborgerligt och demokratiskt deltagande, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den gränsöverskridande och mångsidiga arten hos programmet, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(20)
Ett finansiellt referensbelopp för programmet, enligt punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (8), är inkluderat i denna förordning för hela den tid programmet pågår utan att detta påverkar Europaparlamentets och rådets budgetbefogenheter så som de anges i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(21)
Denna förordning bör ange övergångsbestämmelser för övervakning av insatser som påbörjades före den 31 december 2013 i enlighet med beslut 2004/2006/EG.
(22)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter inom ramen för programmet och i enlighet med dess mål. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (9).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. Genom denna förordning inrättas programmet Ett Europa för medborgarna för perioden 1 januari 2014-den 31 december 2020 (nedan kallat programmet).
2. Programmet ska med det övergripande syftet att föra unionen närmare medborgarna ha följande allmänna mål:
a)
Att bidra till medborgarnas kunskaper om unionen, dess historia och mångfald.
b)
Att främja ett europeiskt medborgarskap och förbättra möjligheterna till medborgarnas demokratiska medborgerliga och deltagande på unionsnivå.
Artikel 2
Programmets särskilda mål
Programmet ska ha följande särskilda mål, vilka ska genomföras genom insatser som är gränsöverskridande eller har en europeisk dimension:
a)
Att öka medvetenheten om hågkomst, unionens gemensamma historia och gemensamma värderingar samt unionens syfte, nämligen att främja freden, unionens värden och folkens välfärd, genom att stimulera debatt, reflektion och utvecklingen av nätverk.
b)
Uppmuntra medborgarnas demokratiska delaktighet och engagemang på unionsnivå genom att öka deras kunskaper om unionens politiska process och skapa förutsättningar för samhällsengagemang, interkulturellt engagemang och frivilligarbete på unionsnivå.
Artikel 3
Programmets struktur och insatser som ska stödjas
1. Programmet ska främja ett europeiskt medborgarskap i enlighet med de allmänna målen i artikel 1.2 och ska delas upp i följande två programområden:
a)
”Europeisk hågkomst”.
b)
”Demokratisk deltagande och medborgarengagemang”.
De två programområdena ska kompletteras med horisontella insatser för att analysera, sprida och använda projektresultaten (insatser för ”tillvaratagande”).
2. För att uppnå målen ska programmet bl.a. finansiera följande typer av insatser, vilka ska vara gränsöverskridande eller ha en europeisk dimension:
a)
Ömsesidigt lärande och samarbete, såsom
-
medborgarmöten, vänortssamverkan och nätverk av vänorter,
-
projekt som genomförs genom gränsöverskridande partnerskap, däribland de olika intressenter som anges i artikel 6,
-
hågkomstprojekt med en europeisk dimension,
-
utbyten baserade bland annat på användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och/eller sociala medier.
b)
Strukturellt stöd till organisationer, såsom
-
organisationer som arbetar för mål av allmänt unionsintresse enligt definitionen i artikel 177 i förordning (EU) nr 1268/2012,
-
kontaktpunkter för Ett Europa för medborgarna.
c)
Analytisk verksamhet på unionsnivå, såsom
-
undersökningar inriktade på frågor som rör programmets mål.
d)
Medvetandehöjande åtgärder och informationsspridning utformade för att använda och ytterligare tillvarata resultaten av de initiativ som får stöd och framhäva god praxis, såsom
-
evenemang på unionsnivå, bland annat konferenser, minneshögtider och prisutdelningsceremonier,
-
inbördes utvärdering, expertmöten och seminarier.
3. Initiativ i samband med insatserna i punkt 2 beskrivs i bilagan till denna förordning.
Artikel 4
Unionens åtgärder
1. Unionens åtgärder kan ha formen av bidrag eller avtal om offentlig upphandling.
2. Unionens bidrag kan tillhandahållas genom driftsbidrag eller bidrag till insatser.
3. Avtal om offentlig upphandling ska avse köp av tjänster, t.ex. anordnande av evenemang, studier och undersökningar, verktyg för information och informationsspridning, övervakning och utvärdering.
Artikel 5
Deltagande i programmet
Programmet ska vara öppet för deltagande av följande länder:
a)
Medlemsstaterna.
b)
Anslutningsländer, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram enligt respektive ramavtal, beslut i associeringsråd eller liknande överenskommelser.
c)
De Eftaländer som är parter i EES-avtalet, i enlighet med det avtalet.
Artikel 6
Tillträde till programmet
Programmet ska vara öppet för alla intressenter som främjar europeiskt medborgarskap och europeisk integration, särskilt lokala och regionala myndigheter och organisationer, vänortskommittéer, organisationer för forskning om europeisk politik (tankesmedjor), det civila samhällets organisationer (bland annat överlevandeföreningar) samt organisationer för kultur, ungdom, utbildning och forskning.
Artikel 7
Samarbete med internationella organisationer
Programmet får stödja gemensamma aktiviteter på det område som det omfattar, med relevanta internationella organisationer, till exempel Europarådet och Unesco, på grundval av gemensamma bidrag och i enlighet med budgetförordningen.
Artikel 8
Genomförande av programmet
1. Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen.
2. Kommissionen ska för att genomföra programmet anta årliga arbetsprogram genom genomförandeakter i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 9.2. De årliga arbetsprogrammen ska fastställa målsättningar, förväntade resultat, genomförandemetod och total finansieringsplan. De ska även innehålla en beskrivning av de insatser som ska finansieras, uppgifter om de belopp som tilldelas varje insats och en vägledande tidsplan för genomförandet. I fråga om bidrag ska de årliga arbetsprogrammen fastställa prioriteringar, grundläggande utvärderingskriterier och maximal procentsats för medfinansiering.
Artikel 9
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 10
Samråd med intressenter
Kommissionen ska föra en regelbunden dialog med programmets stödmottagare och med relevanta partner och experter.
Artikel 11
Förenlighet med andra unionsinstrument
Kommissionen ska se till att programmet stämmer överens med och kompletterar instrument på andra områden som omfattas av unionens insatser, särskilt allmän och yrkesinriktad utbildning, ungdom, idrott, kultur och den audiovisuella sektorn, grundläggande fri- och rättigheter, social integration, jämställdhet, insatser mot diskriminering samt forskning och innovation, informationssamhället, utvidgningen och unionens yttre åtgärder.
Artikel 12
Budget
1. Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av programmet under perioden 1 januari 2014-31 december 2020 ska vara 185 468 000 EUR.
2. De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för budgetramen.
3. De resurser som anslås till kommunikationsinsatser inom ramen för denna förordning ska även bidra proportionellt till institutionell kommunikation av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till förordningens allmänna mål.
Artikel 13
Skyddet av unionens finansiella intressen
1. Kommissionen ska se till att unionens finansiella intressen skyddas vid genomförandet av insatser som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och finansiella sanktioner.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision på grundval av handlingar och kontroller på plats hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som har erhållit unionsfinansiering enligt programmet.
3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådan finansiering, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) nr 1073/1999 (10) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (11) i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som finansieras genom programmet.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska samarbetsavtal med tredjeländer och internationella organisationer, avtal, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås med tillämpning av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen tillerkänner kommissionen, revisionsrätten och Olaf rätten att utföra sådan revision och genomföra sådana utredningar inom ramen för sina respektive behörigheter.
Artikel 14
Kommunikation
Kommissionen ska ge medlemsstaterna information om projekt som har beviljats unionsfinansiering genom att översända urvalsbesluten till dem inom två veckor från och med att de antogs.
Artikel 15
Uppföljning och utvärdering
1. Kommissionen ska se till att programmet regelbundet följs upp med hjälp av resultatindikatorer. Resultaten av uppföljningen och utvärderingen ska tas tillvara då programmet genomförs. Uppföljningen ska i synnerhet inbegripa utarbetandet av de rapporter som avses i punkt 4 leden a och c.
Indikatorer ska i relevanta fall vara köns- och åldersindelade.
2. Vad gäller de särskilda mål som avses i artikel 2 ska framstegen mätas mot de indikatorer som anges i bilagan till denna förordning.
3. Kommissionen ska se till att det genomförs en regelbunden, extern och oberoende utvärdering av programmet och regelbundet lämna rapporter till Europaparlamentet.
4. Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna följande:
a)
En utvärderingsrapport efter halva tiden om resultaten och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av genomförandet av programmet, senast den 31 december 2017.
b)
Ett meddelande om fortsättningen av programmet, senast den 31 december 2018.
c)
En utvärderingsrapport efter programmets avslutning, senast den 1 juli 2023.
Artikel 16
Övergångsbestämmelser
Beslut nr 1904/2006/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2014.
För insatser som påbörjades före den 31 december 2013 i enlighet med beslut nr 1904/2006/EG ska det beslutet fortsätta att tillämpas tills insatserna avslutas.
I enlighet med artikel 21 i budgetförordningen får anslag som motsvarar inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål och kommer från återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder enligt beslut nr 1904/2006/EG göras tillgängliga för programmet.
Artikel 17
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 14 april 2014.