PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 716/2014
av den 27 juni 2014
om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (1), särskilt artikel 15a.3, och
av följande skäl:
(1)
Forsknings- och utvecklingsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development - Sesar) syftar till att modernisera flygledningstjänsten (ATM) i Europa och är den tekniska pelaren i det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att före 2030 förse unionen med en högpresterande flygledningsinfrastruktur som möjliggör en säker och miljövänlig drift och utveckling av luftfarten.
(2)
I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 (2) fastställs krav med avseende på innehållet i gemensamma projekt och deras utarbetande, antagande, genomförande och övervakning. I den genomförandeförordningen föreskrivs att gemensamma projekt ska genomföras på grundval av införandeprogrammet genom genomförandeprojekt som samordnas av införandeförvaltare.
(3)
Enligt genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 syftar ett gemensamt projekt till att i rätt tid och på ett samordnat och synkroniserat sätt införa ATM-funktionaliteter som är mogna för genomförande och som bidrar till uppnåendet av de viktigaste operativa förändringar som identifierades i den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (ATM-generalplanen). Endast ATM-funktionaliteter som kräver synkroniserat införande och som i hög grad bidrar till EU-täckande prestationsmål ska ingå i ett gemensamt projekt.
(4)
På begäran av kommissionen utarbetade det gemensamma företaget Sesar ett preliminärt utkast till det första gemensamma projektet, kallat det gemensamma pilotprojektet.
(5)
Det preliminära utkastet analyserades och granskades av kommissionen, med bistånd av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiska försvarsbyrån, nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning, Eurocontrol, de europeiska standardiseringsorganisationerna och Europeiska organisationen för civil flygplansutrustning (Eurocae).
(6)
Kommissionen genomförde därefter en oberoende global kostnadsnyttoanalys och lämpliga samråd med medlemsstaterna och berörda aktörer.
(7)
Med det som underlag utarbetade kommissionen ett förslag om det gemensamma pilotprojektet. I enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 godkände användargruppen för civilt luftrum förslaget den 30 april 2014, leverantörerna av flygtrafiktjänster godkände förslaget den 30 april 2014, flygplatsoperatörerna godkände förslaget den 29 april 2014, nätverksförvaltaren godkände förslaget den 25 april 2014, och de europeiska nationella väderinstituten godkände förslaget den 30 april 2014.
(8)
I det gemensamma pilotprojektet identifieras sex ATM-funktionaliteter, nämligen Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet, Flygplatsens integration och genomströmning, Flexibel luftrumsplanering och fri rutt, Nätverkssamverkan, Systemövergripande informationshantering, och Initialt informationsutbyte för flygbana. Genomförandet av dessa sex ATM-funktionaliteter bör göras obligatoriskt.
(9)
Funktionaliteten Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet förväntas förbättra precisionen i ankommande flygbanor och underlätta sekvenseringen av trafiken i ett tidigare skede, vilket minskar bränsleförbrukningen och miljöpåverkan vid start och landning. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Trafiksynkronisering” enligt definitionen i ATM-generalplanen.
(10)
Funktionaliteten Flygplatsens integration och genomströmning förväntas förbättra säkerheten och genomströmningen på banan, vilket ger fördelar som lägre bränsleförbrukning, färre förseningar och ökad flygplatskapacitet. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Trafiksynkronisering” enligt definitionen i ATM-generalplanen.
(11)
Funktionaliteten Flexibel luftrumsplanering och fri rutt förväntas ge effektivare användning av luftrummet, vilket ger betydande fördelar i form av lägre bränsleförbrukning och färre och kortare förseningar. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Övergång från luftrumsbaserad till 4D-flygbanebaserad drift” enligt definitionen i ATM-generalplanen.
(12)
Funktionaliteten Nätverkssamverkan förväntas förbättra kvaliteten på och punktligheten hos den nätverksinformation som delas av alla ATM-aktörer, vilket ger betydande fördelar för flygtrafiktjänster i form av ökad produktivitet och kostnadsbesparingar tack vare färre förseningar. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Nätverkssamverkan & dynamisk kapacitetsbalansering” enligt definitionen i ATM-generalplanen.
(13)
Funktionaliteten Systemövergripande informationshantering (System Wide Information Management, SWIM) består av ett antal tjänster som tillhandahålls och utnyttjas via ett protokollbaserat internetnätverk genom system som stödjer SWIM, och förväntas ge betydande fördelar i form av ökad produktivitet hos flygtrafiktjänster. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”SWIM” enligt definitionen i ATM-generalplanen.
(14)
Funktionaliteten Initialt informationsutbyte för flygbana med förbättrad flygdatabehandling förväntas förbättra förutsägbarheten i fråga om luftfartygens flygvägar vilket gynnar luftrummets användare, nätverksförvaltaren och leverantörer av flygtrafiktjänster tack vare färre taktiska ingrepp och förbättrad konfliktlösning. Detta förväntas förbättra flygtrafiktjänsternas produktivitet, spara flygbränsle och ge mindre variationer i förseningarna. Denna funktion innefattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa förändringar” för nyckelfunktionen ”Övergång från luftrumsbaserad till 4D-flygbanebaserad drift” enligt definitionen i ATM-generalplanen och stöder indirekt andra centrala funktioner som omfattas av övriga ATM-funktionaliteter genom användning av delad information om flygbanan.
(15)
För att dra full nytta av det gemensamma pilotprojektet förväntas vissa operativa berörda parter från tredjeländer genomföra delar av pilotprojektet. Deras deltagande bör säkerställas av införandeförvaltare i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Deltagande av operativa berörda parter från tredjeländer påverkar inte behörighetsfördelningen när det gäller flygtrafiktjänster och ATM-funktionaliteter.
(16)
Som stöd till operativa berörda parter som berörs av införandet av ATM-funktionaliteter, bör kommissionen offentliggöra icke-bindande referensmaterial, som ska tillhandahållas av det gemensamma företaget, och utgöra underlag för standardiserings- och industrialiseringsfaserna, en färdplan för standardiserings- och regleringsbehov samt en global kostnads-nyttoanalys som stödjer det gemensamma pilotprojektet. Underlag kommer i tillämpliga fall att utarbetas i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 552/2004 (3), bland annat med hjälp av nationella tillsynsmyndigheter i enlighet med den förordningen.
(17)
Genomförandet av det gemensamma pilotprojektet bör övervakas med användande så långt som möjligt av befintliga övervakningsmekanismer och befintliga samrådsförfaranden så att alla operativa berörda parter involveras.
(18)
Man bör inrätta lämpliga mekanismer för översynen av denna förordning som involverar genomförandeförvaltaren, som bör samordna och samarbeta med de enheter som avses i artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013, det vill säga de nationella tillsynsmyndigheterna, militären, det gemensamma företaget Sesar, den nätverksansvarige och tillverkningsindustrin, i synnerhet för att göra det möjligt för kommissionen att vid behov ändra denna förordning. Konsekvenserna för nationell och kollektiv försvarskapacitet ska beaktas av införandeförvaltaren i enlighet med artikel 9.7 c i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Samordning med militären i det gemensamma pilotprojektet ska även fortsättningsvis prioriteras i enlighet med medlemsstaternas allmänna uttalande om militära frågor rörande det gemensamma europeiska luftrummet (4). Enligt detta uttalande bör medlemsstaterna främja civilt och militärt samarbete och, om och i den mån alla berörda medlemsstater anser det nödvändigt, underlätta samarbetet mellan sina väpnade styrkor i alla ärenden som gäller flygledningstjänst.
(19)
I enlighet med artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (5) ska tillämpningen av denna förordning inte påverka medlemsstaternas överhöghet över sitt luftrum och medlemsstaternas krav i fråga om allmän ordning och säkerhet och försvarsfrågor. Denna förordning omfattar inte militära operationer och militär träning.
(20)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. Genom denna förordning inrättas det första gemensamma projektet (nedan kallat det gemensamma pilotprojektet). Det gemensamma pilotprojektet identifierar en första uppsättning ATM-funktionaliteter som ska införas i rätt tid och på ett samordnat och synkroniserat sätt för att uppnå de viktigaste operativa förändringarna som identifierades i den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (ATM-generalplanen).
2. Denna förordning ska tillämpas på det europeiska nätverket för flygledningstjänst (EATMN) och system för flygtrafiktjänster som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 552/2004. Den ska tillämpas på de berörda parter som anges i bilagan till denna förordning.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning ska definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 549/2004 och i artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 gälla.
Därutöver ska följande definitioner gälla:
1. Beslutsfattande i samarbete mellan flygplatser (Airport Collaborative Decision Making) : en process där beslut rörande flödes- och kapacitetsplanering (Air Traffic Flow Management och Capacity Management, nedan kallad ATFCM) vid flygplatser fattas baserat på växelverkan mellan operativa berörda parter och andra aktörer som är involverade i ATFCM och som syftar till att minska förseningar, förbättra förutsägbarheten hos händelser och optimera resursanvändningen.
2. operativ plan för flygplatser : en enda gemensam och gemensamt överenskommen löpande plan som är tillgänglig för alla flygplatsaktörer och som syftar till att tillhandahålla gemensam situationsmedvetenhet och utgöra grunden för aktörernas beslut om processoptimering.
3. operativ plan för nätverket : den plan, inklusive stödverktyg, som nätverksförvaltaren i samordning med de operativa berörda parterna utarbetat för att organisera sin operativa verksamhet på kort och medellång sikt i enlighet med riktlinjerna för nätverkets strategiska plan. Den särskilda del i den operativa planen för nätverket som gäller utformningen av det europeiska flygvägsnätet omfattar även förbättringsplanen för det europeiska flygvägsnätet.
4. drift av ATM-funktionalitet : den aktuella ATM-funktionaliteten tas i drift och används fullt ut i den dagliga driften.
5. måldatum för införande : det datum då den aktuella ATM-funktionaliteten ska vara införd och användas fullt ut.
Artikel 3
ATM-funktionaliteter och deras införande
1. Det gemensamma pilotprojektet ska omfatta följande ATM-funktionaliteter:
a)
Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet.
b)
Flygplatsens integration och genomströmning,
c)
Flexibel luftrumsplanering och fri rutt,
d)
Nätverkssamverkan,
e)
Systemövergripande informationshantering,
f)
Initialt informationsutbyte för flygbana.
Dessa ATM-funktionaliteter beskrivs i bilagan.
2. De operativa berörda parter som anges i bilagan och nätverksförvaltaren ska införa de ATM-funktionaliteter som avses i punkt 1 och genomföra tillhörande operativa förfaranden som möjliggör sömlös drift av funktionaliteterna i enlighet med bilagan och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Militära operativa berörda parter ska införa dessa ATM-funktionaliteter endast i den utsträckning som är nödvändig för att efterleva förordning (EG) nr 552/2004 bilaga II del A punkt 4.
Artikel 4
Referensmaterial och underlag
Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra följande refererensmaterial och underlag för införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1:
a)
En vägledande förteckning över underlag för standardiserings- och industrialiseringsfasen som ska tas fram av det gemensamma företaget Sesar, inklusive måldatum.
b)
En vägledande färdplan i fråga om standardiserings- och regleringsbehov, inklusive hänvisningar till genomförandebestämmelser och gemenskapsspecifikationer utarbetade i enlighet med artiklarna 3 och 4 i förordning (EU) nr 552/2004, och tillhörande måldatum.
c)
Den globala kostnads-nyttoanalys som ligger till grund för godkännande från berörda parter i det gemensamma pilotprojektet.
Artikel 5
Övervakning
Kommissionens övervakning som föreskrivs i artikel 6 i förordning (EU) nr 409/2013 ska genomföras särskilt genom följande planerings- och rapporteringsinstrument:
a)
Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av den europeiska ATM-generalplanen.
b)
Den strategiska planen för nätverket och den operativa planen för nätverket.
c)
Prestationsplanerna, särskilt genom de uppgifter som anges i artikel 11.3.c, artikel 11.5 och punkt 2 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (6).
d)
Rapporteringstabellerna om kostnaderna för flygtrafiktjänster, i synnerhet den information som anges på rad 3.8 i tabell 1 och punkt 2 m i bilaga II och på raderna 2.1-2.4 i tabell 3 i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. (7)
e)
Införandeförvaltarens övervakning av de genomförandeprojekt som avses i artikel 10 i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013.
f)
Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av de funktionella luftrumsblocken.
g)
Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av standardisering.
Artikel 6
Översyn
Kommissionen ska se över denna förordning mot bakgrund av den information och de råd som införandeförvaltaren lämnat, i enlighet med artikel 9.2 e, och efter den samordning och det samråd som krävs i artikel 9 i genomförandeförordning (EU) 409/2013. Vidare mot bakgrund av den information som uppnåtts genom den övervakning som avses i artikel 5 och mot bakgrund av den tekniska utvecklingen av ATM. Därefter ska kommissionen presentera resultaten av översynen för kommittén för det gemensamma luftrummet.
Översynen ska i synnerhet behandla följande:
a)
Framstegen i fråga om införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1.
b)
Användningen av befintliga incitament för genomförandet av det gemensamma pilotprojektet och möjligheterna till nya incitament.
c)
Bidraget från det gemensamma pilotprojektet för att uppnå prestationsmålen och genomförandet av en flexibel användning av luftrummet.
d)
De faktiska kostnader och fördelar som uppstår från införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1, inbegripet identifiering av lokala eller regionala negativa verkningar för någon särskild kategori av operativ berörd part.
e)
Behovet av att anpassa det gemensamma pilotprojektet, i synnerhet dess geografiska tillämpningsområde och i fråga om personal, och de måldatum som anges i bilagan.
f)
Framsteg i utvecklingen av det referensmaterial och de underlag som avses i artikel 4.
Kommissionen ska inleda den första översynen senast 18 månader efter godkännandet av införandeprogrammet.
Artikel 7
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2014.