PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1358/2014
av den 18 december 2014
om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 vad gäller ekologiska vattenbruksdjurs ursprung, djurhållningsmetoder för vattenbruk, foder för djur i ekologiskt vattenbruk samt produkter och ämnen som får användas i ekologiskt vattenbruk
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (1), särskilt artiklarna 13.3, 15.2 och 16.1, och
av följande skäl:
(1)
I förordning (EG) nr 834/2007 fastställs grundläggande krav på ekologisk produktion av alger och vattenbruksdjur. Tillämpningsföreskrifter för dessa krav fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (2).
(2)
Mellan november 2012 och april 2013 begärde vissa medlemsstater en översyn av bestämmelserna om produkter, ämnen, foderkällor och tekniker som får användas i ekologisk vattenbruksproduktion. Dessa begäranden har utvärderats av den expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion som inrättats genom kommissionens beslut 2009/427/EG (3). Med beaktande av expertgruppens yttrande har kommissionen identifierat ett behov av att uppdatera och integrera de befintliga reglerna för genomförandet av kraven på ekologisk produktion av alger och vattenbruksdjur.
(3)
Enligt artikel 15.1 a ii) i förordning (EG) nr 834/2007 får icke-ekologiskt producerade djur komma till en anläggning på särskilda villkor, om unga bestånd från ekologiska avelsbestånd eller anläggningar inte finns tillgängliga. I förordning (EG) nr 889/2008 fastställs särskilda begränsningar när det gäller viltfångade vattenbruksdjur, inklusive insamling av vilda vattenbruksyngel. Vissa traditionella metoder för extensiv fiskodling i våtmarker, exempelvis brackvattendammar, tidvattenområden och kustlaguner, inneslutna av vallar och bankar, har funnits i århundraden och är värdefulla för kulturarv, bevarande av biologisk mångfald och lokalsamhällenas ekonomiska möjligheter. Under vissa förhållanden påverkar dessa metoder inte bestånden av de berörda arterna.
(4)
Insamling av vilda yngel för vidareuppfödning inom dessa traditionella vattenbruksmetoder anses därför vara förenligt med målen, kriterierna och principerna för ekologisk vattenbruksproduktion, förutsatt att förvaltningsåtgärder godkända av den behöriga myndighet som ansvarar för förvaltningen av fiskbestånden i fråga införts för att säkerställa hållbart utnyttjande av de berörda arterna, att utsättning är förenligt med dessa åtgärder och att fisken utfodras uteslutande med foder som finns naturligt i miljön.
(5)
Expertgruppen har uttryckt oro över att de foderkällor och tillsatser som är tillåtna i ekologisk vattenbruksproduktion inte tillräckligt väl tillgodoser köttätande fiskarters näringsbehov. Enligt artikel 15.1 d i) i förordning (EG) nr 834/2007 ska djuren ges foder som tillgodoser deras näringsbehov under olika utvecklingsstadier. Därför bör användning av hel fisk tillåtas som källa till foder för köttätande djur i ekologiskt vattenbruk. Detta bör emellertid inte leda till ökat tryck på hotade och överfiskade bestånd. Därför bör endast fiskeriprodukter som certifierats som hållbara av en tredje part användas för att producera foder till köttätande djur i ekologiskt vattenbruk. I detta sammanhang är det viktigt att det hållbarhetssystem som används är trovärdigt så att konsumenterna kan lita på att den ekologiska vattenbruksprodukten totalt sett är hållbar. De behöriga myndigheterna bör därför fastställa de certifieringssystem som de, mot bakgrund av principerna om hållbart fiske i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4), anser vara lämpliga för att påvisa hållbarheten hos fiskeriprodukter som används som foder i ekologiskt vattenbruk. FAO:s riktlinjer från 2009 om miljömärkning av fisk och fiskeriprodukter från fiske till havs (5) får användas som referens när lämpligheten hos certifieringssystem bedöms.
(6)
Expertgruppen framhöll också att laxfiskar måste ges tillräckligt mycket histidin i fodret för att säkerställa hög hälso- och välbefinnandenivå för dessa arter. Mot bakgrund av att histidinhalten i marina råvaror varierar avsevärt alltefter art och säsong och beroende på tillverknings-, bearbetnings- och lagringsförhållanden, bör användning av histidin som framställts genom fermentering tillåtas för att säkerställa att laxfiskars näringsbehov tillgodoses.
(7)
Den maximala kvantitet fiskmjöl som för närvarande är tillåten i foder för räkor är inte tillräcklig för att tillgodose deras näringsbehov och bör därför ökas. När så behövs för att tillgodose de kvantitativa näringsbehoven, bör också komplettering av foder med kolesterol tillåtas, i linje med rekommendationerna i expertgruppens rapport. I detta syfte bör ekologiskt kolesterol användas om sådant finns tillgängligt. Kolesterol från ull, skaldjur eller andra källor får också användas om ekologiskt kolesterol inte finns tillgängligt.
(8)
Undantaget i artikel 25k.2 löper ut den 31 december 2014; den punkten bör därför utgå.
(9)
För att säkerställa efterlevnad av artikel 15.1 a i förordning (EG) nr 834/2007 när det gäller uppfödning av unga bestånd som härstammar från ekologiska avelsbestånd och ekologiska anläggningar anses det nödvändigt, och i linje med expertgruppens rapport, att införa särskilda regler för användningen av plankton vid utfodring av ekologiska yngel. Plankton är nödvändigt för yngeluppfödning och produceras inte enligt reglerna för ekologiskt vattenbruk.
(10)
Expertgruppen rekommenderade också en uppdatering av förteckningen över ämnen som är tillåtna för rengöring och desinfektion i ekologiskt vattenbruk, särskilt när det gäller möjligheten att använda vissa av de redan förtecknade ämnena i närvaro av djur. Bilaga VII till förordning (EG) nr 889/2008 bör ändras i enlighet med detta.
(11)
Räckvidden för bilaga XIIIa till förordning (EG) nr 889/2008 som anges i artikel 25f.2 bör preciseras, särskilt när det gäller uppfödningsmetoder.
(12)
Den högsta tillåtna djurtätheten för fjällröding bör ökas för att bättre anpassas till denna arts behov. Högsta tillåtna djurtäthet bör också fastställas för kräftor. Bilaga XIIIa till förordning (EG) nr 889/2008 bör ändras i enlighet med detta.
(13)
Förordning (EG) nr 889/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.
(14)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommittén för ekologisk produktion.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 889/2008 ska ändras på följande sätt:
1.
Artikel 25e.4 ska ersättas med följande:
”4. För uppfödningsändamål är insamling av vilda vattenbruksyngel specifikt begränsat till
a)
naturligt inflöde av larver och yngel av fisk och kräftdjur när dammar, inneslutningssystem och inhägnader fylls,
b)
europeisk glasål, förutsatt att det finns en godkänd ålförvaltningsplan för platsen och att artificiell reproduktion ännu inte är möjlig,
c)
insamling av vilda yngel av andra arter än europeisk ål för vidareuppfödning i traditionellt extensivt vattenbruk i våtmarker, exempelvis brackvattendammar, tidvattenområden och kustlaguner, inneslutna av vallar och bankar, förutsatt
i)
att utsättningen är förenlig med förvaltningsåtgärder som godkänts av de behöriga myndigheter som har ansvaret för förvaltningen av fiskbestånden i fråga, så att ett hållbart utnyttjande av de berörda arterna säkerställs, och
ii)
att fisken utfodras uteslutande med foder som finns naturligt i miljön.”
2.
Artikel 25f.2 ska ersättas med följande:
”2. Djurtäthet och djurhållningsmetoder anges i bilaga XIIIa för varje art eller artgrupp. Vid bedömning av djurtäthetens och djurhållningsmetodernas effekter på den odlade fiskens välbefinnande, ska fiskens tillstånd (såsom skadade fenor, andra skador, tillväxt, beteende och allmänna hälsotillstånd) samt vattenkvaliteten kontrolleras.”
3.
I artikel 25k.1 ska följande led läggas till som led e:
”e)
Foderprodukter som härrör från hel fisk som fångats vid fiske som certifierats som hållbart enligt ett system som godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med de principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (6).
(6) Europaparlamentets och rådets förordning nr 1380/2013 av den december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).”" 						
4.
I artikel 25k ska punkt 2 utgå.
5.
I artikel 25k ska följande punkt läggas till:
”5. Histidin som framställts genom fermentering får användas i foderransonen till laxfiskar när de foderkällor som anges i punkt 1 inte ger tillräckligt mycket histidin för att tillgodose fiskens näringsbehov och förhindra uppkomst av grå starr.”
6.
Artikel 25l.3 ska ersättas med följande:
”3. Om det naturliga fodret kompletteras i enlighet med punkt 2 får
a)
foderransonen för hajmal (Pangasius spp.), som avses i avsnitt 9 i bilaga XIIIa, innehålla högst 10 % fiskmjöl eller fiskolja från hållbart fiske,
b)
foderransonen för räkor, som avses i avsnitt 7 i bilaga XIIIa, innehålla högst 25 % fiskmjöl och 10 % fiskolja från hållbart fiske. För att tillgodose de kvantitativa näringsbehoven för räkor får ekologiskt kolesterol användas för att komplettera fodret; om ekologiskt kolesterol inte finns tillgängligt får icke-ekologiskt kolesterol som härrör från ull, skaldjur eller andra källor användas.”
7.
Följande artikel 251a ska införas:
”Artikel 25la
Särskilda regler om foder för ekologiska yngel
I larvuppfödning av ekologiska yngel får konventionella växt- och djurplankton användas som foder.”
8.
Artikel 25s.6 ska ersättas med följande:
”6. För biologisk bekämpning av ektoparasiter ska putsarfiskar samt sötvatten, havsvatten och natriumkloridlösningar företrädesvis användas.”
9.
Bilagorna VII och XIIIa ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 december 2014.