PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 795/2012
av den 28 augusti 2012
om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 954/2006 (2) införde rådet efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina. Åtgärderna bestod av en värdetull på mellan 12,3 % och 25,7 % på import från individuellt namngivna exporterande tillverkare i Ukraina och en övrig tull på 25,7 % på import från alla andra företag i Ukraina. Den slutgiltiga antidumpningstullen för exportören som den nuvarande översynen gäller, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, numera LLC Interpipe Niko Tube respektive OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (nedan kallade sökanden eller Interpipe), var 25,1 %.
(2)
Sedan Interpipe begärt en ogiltigförklaring av förordning (EG) nr 954/2006 ogiltigförklarade Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt den 10 mars 2009 artikel 1 i den förordningen i den mån den antidumpningstull som fastställts för Interpipe överskred den antidumpningstull som skulle ha varit tillämplig om det inte hade gjorts en justering av exportpriset med hänsyn till en provision som utgick när försäljningen ägde rum genom den närstående handlaren Sepco SA (3). Den 16 februari 2012 fastställde Europeiska unionens domstol förstainstansrättens dom (4).
(3)
Efter dessa domar ändrade rådet förordning (EG) nr 954/2006 genom genomförandeförordning (EU) nr 540/2012 (5) för att korrigera den antidumpningstull som fastställts för Interpipe i den mån den fastställts felaktigt. Den antidumpningstull som nu är i kraft för Interpipe är därför 17,7 %.
(4)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 (6) bibehöll rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 954/2006 på import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina.
(5)
De åtgärder som är i kraft är därmed de som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012, dvs. mellan 24,1 % och 35,8 % för import från Ryssland och mellan 12,3 % och 25,7 % för import från Ukraina, där antidumpningstullen för Interpipe är 17,7 %.
1.2 Begäran om en partiell interimsöversyn
(6)
Den 29 juli 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (7) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ukraina.
(7)
Översynen, som har begränsats till en undersökning av dumpning, inleddes sedan Interpipe lämnat in en välgrundad begäran. Interpipe lade i sin begäran fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärder på den nuvarande nivån inte längre är nödvändig för att motverka skadevållande dumpning.
1.3 Undersökning
(8)
Undersökningen av dumpningsnivån omfattade perioden 1 april 2010-31 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden).
(9)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, myndigheterna i exportlandet och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(10)
För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sin undersökning sände den ett frågeformulär till sökanden, som svarade inom den angivna tidsfristen.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att fastställa nivån på dumpningen. Kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden och dess närstående handelsföretag LLC Interpipe Ukraine och Interpipe Europe SA.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(12)
Den berörda produkten är den som definieras i genomförandeförordning (EU) nr 585/2012, genom vilken de gällande åtgärderna infördes, dvs. sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formler och kemiska analyser från International Institute of Welding (IIW) (8) med ursprung i Ukraina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (nedan kallad den berörda produkten).
2.2 Likadan produkt
(13)
I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång bekräftades det vid den aktuella undersökningen att den produkt som tillverkas i Ukraina och exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Inledande anmärkningar
(14)
Interpipe har två helägda exporterande tillverkare som står helt under Interpipes kontroll, nämligen LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) och OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). I överensstämmelse med unionsinstitutionernas normala praxis beräknades en gemensam dumpningsmarginal för dessa båda exporterande tillverkare. Dumpningsmarginalen beräknades först för var och en av de exporterande tillverkarna innan man fastställde en enda vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för de båda företagen.
(15)
Denna metod skiljer sig dock från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, där den gemensamma dumpningsmarginalen beräknades genom att man slog samman alla uppgifter avseende de båda tillverkande enheternas produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till unionen. De förändrade omständigheter som motiverar detta byte av metod är en markant förändring i koncernens bolagsstruktur som innebär att det är möjligt att identifiera vilket företag som stått för försäljning och tillverkning, vilket inte var möjligt i den ursprungliga undersökningen.
(16)
Vidare gjordes i den ursprungliga undersökningen en justering av Interpipes energikostnader i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen för att på ett rimligt sätt återspegla kostnaderna för produktion och försäljning av el och gas i Ukraina. Denna justering ansågs nödvändig eftersom de ukrainska gas- och elpriserna vid den tiden var betydligt lägre än genomsnittspriset i unionen och inte avspeglade internationella marknadspriser. Justeringen grundades på ett genomsnitt av de priser som iakttagits i Rumänien, som i det skedet omfattades av undersökningen.
(17)
Till skillnad från den ursprungliga undersökningen anses emellertid en justering till följd av energipriserna inte behövas i denna interimsöversyn. Undersökningen har visat att de genomsnittliga energipriserna i Ukraina har ökat stadigt sedan den ursprungliga undersökningen, och mycket snabbare än genomsnittspriserna i Europeiska unionen, så att skillnaden mellan dem successivt har minskat. De stora skillnader i energikostnader som konstaterades under den ursprungliga undersökningen och som motiverade en justering förekommer därmed inte för närvarande.
(18)
Följaktligen anses det inte lämpligt att göra någon justering för energikostnader i denna interimsöversyn.
3.2 Dumpning av import under översynsperioden
3.2.1 Normalvärde
(19)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först om varje exporterande tillverkares totala försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljning till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen. Av undersökningen framgick att försäljningen på hemmamarknaden var representativ för båda de exporterande tillverkarna.
(20)
Därefter undersöktes om varje produkttyp av den likadana produkten som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om sökandens totala inhemska försäljning av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen.
(21)
I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen undersöktes vidare om den inhemska försäljningen av varje produkttyp som sålts i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(22)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(23)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller för vilka det vägda genomsnittliga priset var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under översynsperioden.
(24)
Normalvärdet beräknades för icke-representativa typer (dvs. de vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till unionen eller som inte såldes alls på hemmamarknaden) utifrån tillverkningskostnaden per produkttyp plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Om försäljning på hemmamarknaden förekom användes transaktionsvinsterna vid normal handel på hemmamarknaden per produkttyp för de berörda produkttyperna. Om det inte förekom någon försäljning på hemmamarknaden användes en genomsnittsvinst. Detta byte av metod berodde på att en WTO-panel efter den ursprungliga undersökningen utfärdade - och WTO:s tvistlösningsorgan antog - en rapport i tvisten European Communities - Anti-dumping Measure on Farmed Salmon from Norway (9), där det sägs att man inte kan bortse från den faktiska vinstmarginal som fastställts för transaktioner vid normal handel med de relevanta produkttyper för vilka normalvärdet måste konstrueras.
(25)
Efter att de slutgiltiga slutsatserna meddelats hävdade de båda exporterande tillverkarna att kostnader för outnyttjad kapacitet inte skulle ha tagits med i beräkningen av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten under översynsperioden, eftersom de menade att detta stred mot artikel 2.5 i grundförordningen och mot redovisningsprinciperna i den internationella redovisningsstandarden IAS, och i synnerhet IAS 2. I fråga om artikel 2.5 i grundförordningen bör noteras att om det, enligt den här artikeln, anses att kostnaderna i samband med tillverkning av den berörda produkten inte på ett rimligt sätt återspeglas i den berörda partens bokföring, ska dessa kostnader justeras. Att företaget inte utnyttjade sin fulla kapacitet medförde dock vissa kostnader. Sådana kostnader redovisades också som kostnader i de båda exporterande företagens resultaträkning och kunde direkt kopplas till den likadana produkten. Vidare ansågs hänvisningen till IAS 2 vara irrelevant eftersom syftet med IAS 2 är att föreskriva hur lagerstockar ska redovisas och inte vad som ska betraktas som tillverkningskostnader. Påståendet avvisades därför.
(26)
Samma exporterande tillverkare hävdade också att vissa finansiella kostnader till följd av lån som ingick i försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte skulle ha räknats med. De hävdade att dessa lån tagits för att tillgodose företagets likviditetsbehov och behov av finansiering på kort sikt, och att de inte hade något att göra med tillverkningen av den berörda produkten. Vid kontrollbesöket konstaterades mycket riktigt att räntekostnaderna huvudsakligen hängde samman med finansiering av rörelsekapitalet. Räntekostnaderna fördelades därför på samtliga produkter. De exporterande tillverkarna kunde inte styrka att räntekostnaderna uppkommit särskilt för andra ändamål än att finansiera rörelsekapitalet. De båda exporterande tillverkarna kunde inte lämna någon ytterligare bevisning för att styrka sitt påstående, och detta påstående avvisades därför.
3.2.2 Exportpris
(27)
De båda exporterande tillverkarnas hela export av den berörda produkten till unionen gick via ett närstående handelsföretag i Schweiz direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
3.2.3 Jämförelse
(28)
I den ursprungliga undersökningen justerades exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen när försäljningen skedde genom närstående handlare. I överensstämmelse med domstolens dom som nämns i skäl 2, där det fastställdes att justeringen inte var berättigad, har någon sådan justering inte gjorts vid denna interimsöversyn.
(29)
De båda exporterande tillverkarnas normalvärde och exportpris jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes därför med hänsyn till transportkostnader, rabatter och avdrag, provisioner och kreditkostnader.
3.2.4 Dumpningsmarginal
(30)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för var och en av de båda exporterande tillverkarna. Såsom anges i skäl 14 fastställdes därefter en gemensam dumpningsmarginal för Interpipe genom att en enda vägd genomsnittlig dumpningsmarginal beräknades för de båda exporterande tillverkarna inom Interpipe.
(31)
Dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av cif-priset vid unionens gräns före tull, är därmed 13,8 %.
4. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR
(32)
Sökanden hävdade i sin begäran om partiell interimsöversyn att förändringar i bolagsstrukturen och tillverkningens organisation, vid sidan av en omstrukturering av försäljningsorganisationen på såväl hemmamarknaden som exportmarknaden, hade påverkat kostnadsstrukturen och att den nuvarande nivån på antidumpningstullen därför inte längre var nödvändig för att motverka skadevållande dumpning.
(33)
Det undersöktes följaktligen om de förändrade omständigheter som låg till grund för denna interimsöversyn och de resultat den ger upphov till kan antas vara av bestående karaktär.
(34)
Undersökningen visade att de huvudsakliga faktorer som lett fram till den lägre dumpningsmarginalen i översynen är förändringar i bolagets organisation, med en sammanslagning av två produktionsföretag, och en omstrukturering av försäljningsorganisationen, som effektiviserats. Dessa förändringar, som har påverkat sökandens kostnadsstruktur för tillverkning och försäljning av den berörda produkten, är av strukturell karaktär och förväntas därmed inte ändras inom den närmaste framtiden. Det fanns heller inga tecken på avsevärda fluktuationer i sökandens priser.
(35)
Därför konstaterades det att förändringarna är av bestående karaktär och att det inte längre är nödvändigt att tillämpa åtgärden på dess nuvarande nivå.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I tabellen i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 ersätts härmed posten för LLC Interpipe Niko Tube och OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) med följande:
LLC Interpipe Niko Tube och OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2012.