NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPAPARLAMEN TETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 517/2014
av den 16 april 2014
om fluorerade växthusgaser och om upphävande av förordning (EG) nr 842/2006
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
I den fjärde utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) vid Förena nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som unionen är en part i (3), konstaterades att de utvecklade länderna enligt befintliga vetenskapliga data skulle behöva minska utsläppen av växthusgaser med 80 %-95 % jämfört med 1990 års nivåer fram till 2050 för att begränsa den globala klimatförändringen till en temperaturhöjning på 2 °C och på så sätt förhindra oönskade klimateffekter.
(2)
För att nå detta mål beskrev kommissionen i en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, som noterades av rådet i dess slutsatser den 17 maj 2011, och som Europaparlamentet ställde sig bakom i dess resolution av den 15 mars 2012. I den färdplanen fastställde kommissionen ett kostnadseffektivt sätt att åstadkomma de totala utsläppsminskningar som krävs i unionen fram till 2050. Den färdplanen fastställer de sektorsspecifika bidrag som krävs inom sex områden. Andra utsläpp än koldioxid, inklusive fluorerade växthusgaser men exklusive andra utsläpp än koldioxid från jordbruket, bör minskas med 72 %-73 % fram till 2030 och med 70 %-78 % fram till 2050 jämfört med 1990 års nivå. Baserat på referensåret 2005 krävs en minskning av andra utsläpp än koldioxid, med undantag för jordbrukets utsläpp, på 60 %-61 % fram till 2030. Utsläppen av fluorerade växthusgaser beräknades till 90 miljoner ton koldioxidekvivalenter 2005. En minskning med 60 % innebär att utsläppen måste minskas till ungefär 35 miljoner ton koldioxidekvivalenter fram till 2030. Om den nuvarande unionslagstiftningen tillämpas fullt ut beräknas utsläppen uppgå till 104 miljoner ton koldioxidekvivalenter 2030, vilket innebär att det krävs ytterligare en minskning på ungefär 70 miljoner ton koldioxidekvivalenter.
(3)
I kommissionens rapport av den 26 september 2011 om tillämpningen, effekterna och lämpligheten av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006 (4) konstaterades att de nuvarande bestämmelserna om begränsning av utsläpp har potential att minska utsläppen av fluorerade växthusgaser, om de tillämpas fullt ut. Dessa bestämmelser bör alltså bibehållas och förtydligas på grundval av erfarenheterna av att tillämpa dem. Vissa bestämmelser bör också utvidgas till andra tillämpningar där det används betydande mängder fluorerade växthusgaser, som i lastbilar och släpfordon med kylaggregat. Skyldigheten att upprätta och föra register över utrustning som innehåller sådana växthusgaser bör också omfatta elektriska brytare. Med tanke på vikten av åtgärder för begränsning av utsläpp vid livscykelns slut för produkter och utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser bör medlemsstaterna ta hänsyn till värdet av system för producentansvar och verka för att sådana införs på grundval av befintlig bästa praxis.
(4)
I den rapporten konstaterades också att det går att göra mer för att minska utsläppen av fluorerade växthusgaser i unionen, särskilt genom att undvika att använda sådana växthusgaser i de fall där det finns säker och energieffektiv alternativ teknik med lägre eller ingen klimatpåverkan alls. En minskning med upp till två tredjedelar av utsläppen 2010 fram till 2030 är kostnadseffektiv, eftersom det finns beprövade och testade alternativ inom många sektorer.
(5)
I Europaparlamentets resolution av den 14 september 2011 om ett helhetsbetonat grepp på frågan om antropogena utsläpp av annat slag än koldioxid och av relevans för klimatet välkomnades unionens åtagande att stödja åtgärder inriktade på fluorkolväten inom ramen för Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (nedan kallat Montrealprotokollet) som ett första exempel på ett icke-marknadsbaserat tillvägagångssätt för att minska växthusgasutsläppen. Resolutionen innehöll även en uppmaning att se efter hur man skulle kunna verka för en omedelbar begränsning av fluorkolväten på internationell nivå med hjälp av Montrealprotokollet.
(6)
För att främja användningen av teknik som har ingen eller liten påverkan på klimatet bör utbildningen av fysiska personer som utför arbetsuppgifter varvid det används fluorerade växthusgaser omfatta information om tekniker som kan ersätta och minska användningen av fluorerade växthusgaser. Eftersom vissa alternativa till fluorerade växthusgaser som används i produkter och utrustning för att ersätta och minska användningen av fluorerade växthusgaser kan vara giftiga, brandfarliga eller under högt tryck bör kommissionen undersöka befintlig unionslagstiftning som omfattar utbildning för fysiska personer när det gäller säker hantering av alternativa kylmedel och bör, vid behov, lägga fram ett förslag till lagstiftning för Europaparlamentet och rådet för att ändra relevant unionslagstiftning.
(7)
Certifierings- och utbildningsprogram bör inrättas eller anpassas med beaktande av sådana program som inrättats enligt förordning (EG) nr 842/2006 och får integreras i yrkesutbildningssystemen.
(8)
För att skapa samstämmighet med övervaknings- och rapporteringskraven enligt UNFCCC och med beslut 4/CMP.7 av partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet till UNFCC, som antogs vid mötet i UNFCCC:s sjunde partskonferens i Durban den 11 december 2011, bör faktorn för global uppvärmningspotential beräknas som den globala uppvärmningspotentialen för ett kg av en gas under en hundraårsperiod jämfört med ett kg koldioxid. Beräkningen bör när så är möjligt utgå från IPCC:s fjärde bedömningsrapport.
(9)
Effektiv övervakning av utsläpp av fluorerade växthusgaser är av avgörande betydelse för att mäta framstegen med att uppnå utsläppsminskningsmålen och bedöma effekten av denna förordning. Användning av enhetliga uppgifter av hög kvalitet vid rapporteringen av utsläpp av fluorerade växthusgaser är nödvändigt för att säkerställa kvaliteten på utsläppsrapporteringen. Medlemsstaternas inrättande av rapporteringssystem för utsläpp av fluorerade växthusgaser skulle sörja för samstämmighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (5). Uppgifter om läckage av fluorerade växthusgaser från utrustning som har samlats in av företag enligt den här förordningen kan väsentligt förbättra de rapporteringssystemen för utsläpp. På detta sättet bör det vara möjligt att kontrollera samstämmigheten mellan de uppgifter som används för att härleda utsläppen och förbättra approximationer som grundar sig på beräkningar vilket leder till en bättre uppskattning av utsläppen av fluorerade växthusgaser i de nationella växthusgasinventeringarna.
(10)
Eftersom det finns lämpliga alternativ tillgängliga bör förbudet mot användning av svavelhexafluorid vid pressgjutning av magnesium och återanvändning av magnesiumlegeringar för pressgjutning utvidgas till anläggningar som använder mindre än 850 kg av svavelhexafluorid per år. På liknande sätt bör användning av kylmedel med en mycket hög faktor för global uppvärmningspotential - 2 500 eller mer - vid service eller underhåll av kylutrustning med en fyllningsstorlek på 40 ton koldioxidekvivalenter eller mer förbjudas efter en lämplig övergångsperiod.
(11)
När det finns lämpliga alternativ till användning av specifika fluorerade växthusgaser bör förbud mot utsläppande på marknaden av ny kyl-, luftkonditionerings- och brandskyddsutrustning som innehåller, eller vars funktion kräver dessa substanser införas. Om alternativ inte är tillgängliga eller inte kan användas av tekniska eller säkerhetsmässiga skäl, eller om användningen av sådana alternativ skulle medföra orimliga kostnader, bör det vara möjligt för kommissionen att godkänna ett undantag för att tillåta utsläppande på marknaden av sådana produkter och sådan utrustning för en begränsad tid. Med hänsyn till kommande teknisk utveckling bör kommissionen vidare överväga förbud mot utsläppande på marknaden av ny utrustning för sekundära mellanspänningsbrytare och nya små delade luftkonditioneringssystem.
(12)
Utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser bör tillåtas släppas ut på marknaden om den utrustningens sammanlagda växthusgasutsläpp, med hänsyn till realistiska läckage och återvinningsgrader, är lägre, under dess livscykel, än vad som skulle vara fallet med likvärdig utrustning utan fluorerade växthusgaser, för vilken högsta tillåtna energiförbrukning finns fastställd i gällande genomförandelagstiftning som antagits enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (6). En regelbunden översyn av dessa genomförandeåtgärder vid lämpliga tidpunkter i enlighet med det direktivet skulle bidra till att säkerställa att dessa genomförandeåtgärder fortsätter att vara effektiva och lämpliga.
(13)
Att gradvis minska mängden fluorkolväten som kan släppas ut på marknaden av har fastställts som det effektivaste och mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläppen av dessa ämnen på lång sikt.
(14)
För att genomföra den gradvisa minskningen av kvantiteterna av fluorkolväten som kan släppas ut på unionsmarknaden bör kommissionen tilldela kvoter till enskilda producenter och importörer för utsläppande av fluorkolväten på marknaden, så att den totala gränsen för mängden fluorkolväten som släpps ut på marknaden i inte överskrids. För att inte äventyra den gradvisa minskningen av kvantiteterna av fluorkolväten som släpps ut på marknaden bör fluorkolväten i utrustning beaktas inom unionskvotsystemet. Om fluorkolväten som finns i utrustning inte har släppts ut på marknaden innan utrustningen fylldes på bör en försäkran om överensstämmelse krävas som bevis för att dessa fluorkolväten har beaktats inom unionskvotsystemet.
(15)
Inledningsvis bör beräkningen av referensvärden och tilldelningen av kvoter till enskilda producenter och importörer utgå från de mängder fluorkolväten som de har rapporterat att de har släppt ut på marknaden under referensperioden 2009-2012. För att inte utesluta små företag bör 11 % av den totala tillåtna mängden reserveras för importörer och producenter som inte släppt ut 1 ton eller mer fluorerade växthusgaser på marknaden under referensperioden.
(16)
Genom att regelbundet räkna om referensvärdena och kvoterna bör kommissionen se till att företagen får möjlighet att fortsätta sin verksamhet på grundval av de genomsnittliga volymer de har släppt ut på marknaden de senaste åren.
(17)
Framställningsprocessen för en del fluorerade gaser kan leda till att betydande utsläpp av andra fluorerade växthusgaser producerade som biprodukter. Sådana biproduktsutsläpp bör destrueras eller återvinnas för senare användning som ett villkor för utsläppande på marknaden av fluorerade växthusgaser.
(18)
Kommissionen bör se till att det inrättas ett centralt elektroniskt register för administrering av kvoterna för utsläppande av fluorkolväten på marknaden, inbegripet rapporteringen av utrustning som släppts ut på marknaden, särskilt ide fall där utrustningen redan är påfylld med fluorkolväten som inte har släppts på marknaden innan den fyllts på, och alltså kräver en kontroll genom en försäkran om överensstämmelse och påföljande tredjepartskontroll att kvantiteterna av fluorkolväten är beaktade inom ramen för unionskvotsystemet.
(19)
För att bevara flexibiliteten på marknaden för fluorkolväten i bulk bör det vara möjlig att överlåta kvoterna, som har tilldelats baserat på referensvärden, till en annan producent eller importör i unionen eller till en annan producent som företräds i unionen av en enda företrädare.
(20)
För att möjliggöra övervakningen av denna förordnings effektivitet bör de nuvarande rapporteringsskyldigheterna utvidgas till att omfatta andra fluorerade ämnen som har en betydande faktor för global uppvärmningspotential eller som sannolikt kommer att ersätta de fluorerade växthusgaserna som också anges i bilaga I. Av samma skäl bör destruktion av fluorerade växthusgaser och import av sådana gaser till unionen när de ingår i produkter och utrustning också rapporteras. Tröskelvärden bör införas för att undvika en oproportionell administrativ börda, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag.
(21)
Kommissionen bör kontinuerligt övervaka effekterna av minskningen av kvantiteterna av fluorkolväten som släppts ut på marknaden, däribland minskningens inverkan på försörjningen för utrustning där användning av fluorkolväten skulle leda till lägre utsläpp under livscykeln än om alternativ teknik används. Kommissionen bör utarbeta en rapport om tillgången till fluorkolväten på unionsmarknaden senast vid slutet av 2020. En omfattande översyn bör göras av kommissionen senast vid slutet av 2022, i tid för att anpassa bestämmelserna i den här förordningen med hänsyn till dess genomförande, ny utveckling och internationella åtaganden, och för att vid behov kunna föreslå ytterligare minskningsåtgärder.
(22)
För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (7).
(23)
När det gäller ändring av vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(24)
Eftersom denna förordning har antagits i enlighet med artikel 192.1 i EUF-fördraget hindrar den inte medlemsstaterna från att behålla eller införa strängare skyddsåtgärder som är förenliga med EUF-fördraget. Enligt artikel 193 i EUF-fördraget ska medlemsstaterna anmäla sådana åtgärder till kommissionen.
(25)
Genom denna förordning ändras och kompletteras syftet med förordning (EG) nr 842/2006, som därför bör upphävas. För att garantera en så smidigt övergång från det tidigare systemet till det nya systemet som möjligt är det dock lämpligt att föreskriva att kommissionens förordningar (EG) nr 1493/2007 (8), (EG) nr 1494/2007 (9), (EG) nr 1497/2007 (10), (EG) nr 1516/2007 (11), (EG) nr 303/2008 (12), (EG) nr 304/2008 (13), (EG) nr 305/2008 (14), (EG) nr 306/2008 (15), (EG) nr 307/2008 (16) och (EG) nr 308/2008 (17) bör fortsätta att vara i kraft och fortsätta att gälla såvida de inte och till dess att de upphävs genom delegerade akter eller genomförandeakter som antas av kommissionen i enlighet med den här förordningen.
(26)
Eftersom målen med denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den gränsöverskridande karaktären hos de miljöproblem som förordningen tar upp och denna förordnings effekt på handeln inom unionen och på den externa handeln, kan uppnås bättre på unionsnivå kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
Målet med denna förordning är att skydda miljön genom minskade utsläpp av fluorerade växthusgaser. Denna förordning
a)
inför bestämmelser om begränsning, användning, återvinning och destruktion av fluorerade växthusgaser, och dithörande tilläggsåtgärder,
b)
föreskriver villkor för utsläppande på marknaden av särskilda produkter och utrustning som innehåller, eller vilkas funktion kräver, fluorerade växthusgaser,
c)
föreskriver villkor för särskild användning av dessa gaser, och
d)
inför kvantitativa begränsningar för utsläppande på marknaden av fluorkolväten.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. fluorerade växthusgaser : fluorkolväten, perfluorkarboner och svavelhexafluorid och andra växthusgaser som innehåller fluor, enligt förteckningen i bilaga I, eller blandningar som innehåller något av de ämnena.
2. fluorkolväten eller HFC : ämnena som anges i förteckningen i avsnitt 1 i bilaga I, eller blandningar som innehåller något av dessa ämnen.
3. perfluorkarboner eller PFC : ämnena som anges i förteckningen i avsnitt 2 i bilaga I, eller blandningar som innehåller något av dessa ämnen.
4. svavelhexafluorid eller SF6 : det ämne som anges i förteckningen i avsnitt 3 i bilaga I, eller blandningar som innehåller det ämnet.
5. blandning : en vätska bestående av två eller flera ämnen av vilka minst ett är ett ämne som förtecknas i bilaga I eller i bilaga II.
6. faktor för global uppvärmningspotential eller GWP : en växthusgas klimatuppvärmningspotential i förhållande till koldioxidens (CO2). Faktorn för global uppvärmningspotential beräknas i form av uppvärmningspotentialen under 100 år för ett kilogram av en växthusgas i förhållande till ett kilogram koldioxid i enlighet med vad som anges i bilagorna I, II och IV eller i fall av blandningar, beräknade i enlighet med bilaga IV.
7. ton koldioxidekvivalenter : en mängd växthusgaser, uttryckt som produkten av växthusgasernas vikt i ton och deras faktor för global uppvärmningspotential.
8. operatör : varje fysisk eller juridisk person som har det faktiska tekniska ansvaret för de produkter och den utrustning som omfattas av denna förordning; en medlemsstat får i väldefinierade, särskilda situationer utse ägaren som ansvarig för operatörens skyldigheter.
9. användning : utnyttjande av fluorerade växthusgaser vid framställning, underhåll eller service, inbegripet återfyllning, av produkter och utrustning, eller i andra processer som avses i denna förordning.
10. utsläppande på marknaden : när fluorerade växthusgaser mot betalning eller gratis tillhandahålls eller görs tillgängliga för en annan part i unionen för första gången, eller används för egen räkning om det gäller en producent, inbegripet frisläppande i tullhänseende för fri omsättning i unionen.
11. hermetiskt sluten utrustning : utrustning i vilken alla enheter som innehåller fluorerad växthusgas tätats genom svetsning, hårdlödning eller liknande fast hopfogning, vilket kan inbegripa förslutna ventiler eller förslutna serviceportar som möjliggör reparationer eller bortskaffande, och som har ett fastställt läckage som är mindre än tre gram per år under ett tryck som uppgår till minst en fjärdedel av det tillåtna maximitrycket.
12. behållare : en produkt som främst är utformad för transport eller lagring av fluorerade växthusgaser.
13. engångsbehållare : en behållare som inte går att återfylla utan att anpassas för det ändamålet eller som släpps ut på marknaden utan att åtgärder har vidtagits för att behållaren ska kunna lämnas i retur för återfyllning.
14. återvinning : insamling och lagring av fluorerade växthusgaser från produkter, inbegriper behållare, och utrustning under underhåll eller service eller innan produkterna, eller utrustningen.
15. återanvändning : förnyad användning av en återvunnen fluorerad växthusgas efter en grundläggande reningsprocess.
16. regenerering : beredning av en återvunnen fluorerad växthusgas för att uppnå en standard motsvarande ett nyproducerat ämne, med beaktande av dess avsedda användningsområde.
17. destruktion : ett förfarande genom vilket hela eller större delen av en fluorerad växthusgas permanent omvandlas eller uppdelas i ett eller flera stabila ämnen som inte är fluorerade växthusgaser.
18. nedmontering : slutlig avstängning och slutligt tagande ur drift eller bruk av en produkt eller utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser.
19. reparation : återställande av skadad eller läckande produkt eller utrustning som innehåller eller vilkas funktion kräver fluorerade växthusgaser, inbegripet en del som innehåller eller är utformad att innehålla sådana gaser.
20. installation : sammanfogande av två eller fler delar eller kretsar som innehåller eller är utformade för att innehålla fluorerade växthusgaser, för att sätta samman ett system på den plats där det ska användas, som innebär sammanfogandet av gasförande ledare i ett system för att utgöra ett fullbordat kretslopp, utan hänsyn till att systemet kan behöva fyllas på efter sammanfogning.
21. underhåll eller service : allt arbete, utom återvinning i enlighet med artikel 8 och läckagekontroller i enlighet med artiklarna 4 och 10.1 b i denna förordning, som innebär att kretsar som innehåller eller är utformade för att innehålla fluorerade växthusgaser öppnas, särskilt påfyllning av systemet med fluorerade växthusgaser, borttagande av en eller flera delar i kretsen eller utrustningen, hopfogning av två eller flera delar i kretsen eller utrustningen samt reparation av läckor.
22. nyproducerat ämne : ett ämne som inte har använts tidigare.
23. stationär : som normalt sett inte förflyttas under användning, vilket omfattar mobila luftkonditioneringssystem för inomhusbruk.
24. mobil : som normalt sett förflyttas under användning.
25. enkomponentsskum : skumsammansättning som förvaras i en enda aerosolbehållare i oreagerad eller delvis reagerad flytande form och som expanderar och hårdnar när den lämnar behållaren.
26. lastbil med kylaggregat : ett motorfordon med en vikt på mer än 3,5 ton som är utformat och konstruerat främst för att frakta gods och som är utrustat med en kylenhet.
27. släpfordon med kylaggregat : fordon som är utformat och konstruerat för att kunna dras av en lastbil eller traktor, främst för att frakta gods, och som är utrustat med en kylenhet.
28. teknisk aerosol : en aerosolbehållare som används vid underhåll, reparation, rengöring, testning, insektsbekämpning och tillverkning av produkter och utrustning, vid installation av utrustning och vid andra tillämpningar.
29. läckagevarningssystem : en kalibrerad mekanisk, elektrisk eller elektronisk anordning för att upptäcka läckage av fluorerade växthusgaser och som vid upptäckt ska varsko operatören.
30. företag : varje fysisk eller juridisk person som
a)
producerar, använder, återvinner, samlar in, återanvänder, regenererar eller destruerar fluorerade växthusgaser,
b)
importerar eller exporterar fluorerade växthusgaser eller produkter och utrustning som innehåller sådana gaser,
c)
släpper ut på marknaden fluorerade växthusgaser eller produkter och utrustning som innehåller eller vilkas funktion kräver sådana gaser,
d)
installerar, utför service av, underhåller, reparerar eller nedmonterar utrustning som innehåller eller vilkas funktion kräver fluorerade växthusgaser, eller kontrollerar dem för läckor,
e)
använder utrustning som innehåller eller vilkas funktion kräver fluorerade växthusgaser,
f)
producerar, importerar, exporterar eller destruerar sådana gaser som anges på förteckningen i bilaga II, eller släpper ut dem på marknaden,
g)
släpper ut produkter eller utrustning som innehåller sådana gaser som anges på förteckningen i bilaga II på marknaden.
31. råmaterial : varje fluorerad växthusgas eller ämne som anges på förteckningen i bilaga II som bearbetas kemiskt i en process där ämnets ursprungliga sammansättning helt förändras och av vilken utsläppen är obetydliga.
32. kommersiellt bruk : användning för lagring, utbjudande eller utlämning av produkter för försäljning till slutanvändare i detaljhandel och livsmedelsverksamhet.
33. brandskyddsutrustning : utrustning och system som används i tillämpningar för förebyggande av brand och brandbekämpning, vilket inbegriper brandsläckare.
34. organisk Rankinecykel : cykel som innehåller kondenserbar fluorerad växthusgas som omvandlar värme från en värmekälla till kraft och för generering av elektricitet eller mekanisk energi.
35. militär utrustning : vapen, ammunition och krigsmateriel för specifika militära ändamål som är nödvändiga för att skydda medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen.
36. elektriska brytare : brytarenheter och deras sammansättning med tillhörande manöver-, mät, skydds- och reglerutrustning, samt hopsättningar av sådana enheter och sådan utrustning med tillhörande hopkopplingar, tillbehör, inneslutningar och stödkonstruktioner, avsedda för användning i samband med generering, överföring, distribution och omvandling av elektrisk energi.
37. centraliserade kylsystem med flera moduler : system med två eller flera kompressorer som arbetar parallellt och är kopplade till en eller flera gemensamma kondensatorer och till ett antal kylenheter t.ex. montrar, skåp, frysar eller kylda förvaringsutrymmen.
38. primär kylkrets i kaskadsystem : primärkrets i indirekta medeltempererade system där en kombination av två eller flera separata kylkretsar är seriekopplade på ett sådant sätt att primärkretsen, vid medeltemperatur, absorberar kondensvärme från sekundärkretsen.
39. delade luftkonditioneringssystem : luftkonditioneringssystem för inomhusbruk som består av en inomhusenhet och en utomhusenhet som är sammankopplade med kylrör och kräver installation på plats.
KAPITEL II
BEGRÄNSNING
Artikel 3
Förebyggande av utsläpp av fluorerade växthusgaser
1. Avsiktliga utsläpp av fluorerade växthusgaser till atmosfären ska vara förbjudna om utsläppen inte är tekniskt nödvändiga för det avsedda användningsområdet.
2. Operatörer av utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser ska vidta försiktighetsåtgärder för att förhindra oavsiktliga utsläpp (nedan kallade läckage) av dessa gaser. De ska vidta alla åtgärder som är tekniskt och ekonomiskt genomförbara för att begränsa läckor av fluorerade växthusgaser till ett minimum.
3. När ett läckage av fluorerade växthusgaser upptäcks ska operatörerna se till att utrustningen repareras utan dröjsmål.
När utrustningen är föremål för kontroll av läckor enligt artikel 4.1 och reparation har utförts avseende en läcka, ska operatörerna se till att utrustningen kontrolleras av certifierade fysiska personer inom en månad efter reparationen för att bekräfta att reparationen har fungerat.
4. Fysiska personer som utför sådana uppgifter som avses i artikel 10.1 a-c ska certifieras i enlighet med artikel 10.4 och 10.7 och ska vidta försiktighetsåtgärder för att förhindra läckage av fluorerade växthusgaser.
Företag som utför installation, service, underhåll, reparation eller nedmontering av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 a-d ska certifieras i enlighet med artikel 10.6 och 10.7 och ska vidta försiktighetsåtgärder för att förhindra läckage av fluorerade växthusgaser.
Artikel 4
Kontroller av läckor
1. Operatörer av utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på 5 ton koldioxidekvivalenter eller mer och som inte ingår i skum ska se till att utrustningen kontrolleras för läckor.
Hermetiskt sluten utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på mindre än 10 ton koldioxidekvivalenter ska inte omfattas av läckagekontroller enligt denna artikel, förutsatt att utrustningen är märkt som hermetiskt sluten.
Elektriska brytare ska inte omfattas av kontroller av läckor enligt denna artikel förutsatt att de uppfyller ett av följande villkor:
a)
De har ett fastställt läckage som enligt tillverkarens tekniska specifikation och märkning i enlighet med denna är mindre än 0,1 % per år.
b)
De är utrustade med en anordning för övervakning av tryck eller densitet.
c)
De innehåller mindre än 6 kg fluorerade växthusgaser.
2. Punkt 1 ska tillämpas på operatörer av följande utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser:
a)
Stationär kylutrustning.
b)
Stationär luftkonditioneringsutrustning.
c)
Stationära värmepumpar.
d)
Stationär brandskyddsutrustning.
e)
Kylenheter i lastbilar och släpfordon med kylaggregat.
f)
Elektriska brytare.
g)
Organiska Rankinecykler.
För den utrustning som avses i första stycket a-e ska kontrollerna utföras av fysiska personer som certifierats i enlighet med de bestämmelser som föreskrivs i artikel 10.
Genom undantag från punkt 1 första stycket ska utrustning som innehåller mindre än 3 kg fluorerade växthusgaser och hermetiskt sluten utrustning som är märkt i enlighet med detta och innehåller mindre än 6 kg fluorerade växthusgaser till och med den 31 december 2016 inte omfattas av kontroll av läckor.
3. De kontroller av läckor som anges i punkt 1 ska utföras med följande frekvens:
a)
För utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på 5 ton koldioxidekvivalenter eller mer men mindre än ton koldioxidekvivalenter: minst var tolfte månad eller, om ett läckagevarningssystem är installerat, minst var tjugofjärde månad.
b)
För utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på 50 ton koldioxidekvivalenter eller mer men mindre än 500 ton koldioxidekvivalenter: minst var sjätte månad eller, om ett läckagevarningssystem är installerat, minst var tolfte månad.
c)
För utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på 500 ton koldioxidekvivalenter eller mer: minst var tredje månad eller, om ett läckagevarningssystem är installerat, minst var sjätte månad.
4. Skyldigheterna i punkt 1 för brandskyddsutrustning som avses i punkt 2 d ska anses uppfyllda förutsatt att följande två krav är uppfyllda:
a)
Den befintliga inspektionsordningen uppfyller ISO 14520- eller EN 15004-standarden.
b)
Brandskyddsutrustningen inspekteras så ofta som krävs enligt punkt 3.
5. Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa krav på de kontroller av läckor som ska utföras i enlighet med punkt 1 i denna artikel för varje typ av utrustning som avses i den punkten, identifiera de delar av utrustningen där risken för läckage är som störst och för att upphäva akter som antagits i enlighet med artikel 3.7 i förordning (EG) nr 842/2006. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
Artikel 5
Läckagevarningssystem
1. Operatörer av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 a-d och som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på 500 ton koldioxidekvivalenter eller mer ska se till att utrustningen har ett läckagevarningssystem som varnar operatören eller ett serviceföretag vid läckage.
2. Operatörer av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 f och g och som innehåller fluorerade växthusgaser i mängder på 500 ton koldioxidekvivalenter eller mer och som installeras från och med den 1 januari 2017 ska se till att utrustningen har ett läckagevarningssystem som varnar operatören eller ett serviceföretag vid läckage.
3. Operatörer av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 a-d och g som omfattas av punkt 1 eller 2 i den här artikeln, ska se till att läckagevarningssystemen kontrolleras minst var tolfte månad för att säkerställa att de fungerar väl.
4. Operatörer av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 f som omfattas av punkt 2 i den här artikeln, ska se till att läckagevarningssystemen kontrolleras minst vart sjätte år för att säkerställa att de fungerar väl.
Artikel 6
Registrering
1. Operatörer av utrustning för vilken kontroll av läckage krävs enligt artikel 4.1 ska upprätta och underhålla register för varje sådan utrustningsenhet där följande information specificeras:
a)
Mängd och typ av fluorerade växthusgaser som har installerats.
b)
Mängd fluorerade växthusgaser som har lagts till vid installation, underhåll och service eller på grund av läckage.
c)
Huruvida mängden installerade fluorerade växthusgaser har återanvänts eller regenererats, inbegripet materialåteranvändnings- eller regenereringsanläggningens namn och adress samt, i förekommande fall, certifieringsnumret.
d)
Mängd fluorerade växthusgaser som har återvunnits.
e)
Identiteten på det företag som installerat, utfört service på, underhållit och i förekommande fall reparerat eller nedmonterat utrustningen, inbegripet, i förekommande fall, numret på dess certifikat.
f)
Datum för och resultat av de kontroller som utförts enligt artikel 4.1-4.3.
g)
Om utrustningen har nedmonterats, de åtgärder som vidtagits för att återvinna och bortskaffa de fluorerade växthusgaserna.
2. Om inte de register som avses i punkt 1 lagras i en databas som inrättats av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna gäller följande regler:
a)
De operatörer som avses i punkt 1 ska behålla de register som avses i den punkten i minst fem år.
b)
Företag som för operatörer utför sådan verksamhet som avses i punkt 1 e ska behålla kopior av de register som avses i punkt 1 i minst fem år.
De register som avses i punkt 1 ska på begäran göras tillgängligt för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten eller för kommissionen. I den utsträckning ett sådant register innehåller miljöinformation ska Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (18) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (19) tillämpas på lämpligt sätt.
3. Vid tillämpningen av artikel 11.4 ska företag som tillhandahåller fluorerade växthusgaser upprätta register med relevant information om köparna av fluorerade växthusgaser, inbegripet fäljande uppgifter:
a)
Numret på köparnas certifikat.
b)
Respektive mängd inköpta fluorerade växthusgaser.
Företagen som tillhandahåller fluorerade växthusgaser ska behålla dessa register i minst fem år.
Företagen som tillhandahåller fluorerade växthusgaser ska på begäran göra sådana register tillgängliga för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten eller för kommissionen. I den utsträckning som registren innehåller miljöinformation ska direktiv 2003/4/EG eller förordning (EG) nr 1367/2006 tillämpas på lämpligt sätt.
4. Kommissionen får genom en genomförandeakt fastställa formatet för de register som avses i punkterna 1 och 3 i den här artikeln och ange hur de ska upprättas och underhållas. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som anges i artikel 24.
Artikel 7
Utsläpp av fluorerade växthusgaser i förhållande till produktion
1. Producenter av fluorerade föreningar ska vidta alla nödvändiga försiktighetsåtgärder för att begränsa utsläppen av fluorerade växthusgaser så mycket som möjligt under
a)
produktion,
b)
transport, och
c)
lagring.
Denna artikel gäller även när fluorerade växthusgaser produceras som biprodukt.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.1 ska utsläppande på marknaden av fluorerade växthusgaser och gaser som förtecknas i bilaga II vara förbjudet, om inte, i förekommande fall, producenter eller importörer vid tidpunkten för sådant utsläppande styrker att trifluormetan som producerats som biprodukt under framställningsprocessen, inbegripet vid framställning av råmaterial för produktion av dessa, har destruerats eller återvunnits för senare användning med bästa tillgängliga teknik.
Detta krav ska gälla från och med den 11 juni 2015.
Artikel 8
Återvinning
1. Operatörer av stationär utrustning eller av kylenheter i lastbilar och släpfordon med kylaggregat som innehåller fluorerade växthusgaser som inte ingår i skum ska se till att återvinningen av dessa gaser genomförs av fysiska personer som innehar de certifikat som anges i artikel 10 så att dessa gaser återanvänds, regenereras eller destrueras.
Denna skyldighet gäller för operatörer av följande utrustning:
a)
Kylkretsar i stationär kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning.
b)
Kylkretsar i kylenheter i lastbilar och släpfordon med kylaggregat.
c)
Stationär utrustning som innehåller lösningsmedel med fluorerade växthusgaser.
d)
Stationär brandskyddsutrustning.
e)
Stationära elektriska brytare.
2. Det företag som använder en behållare för fluorerade växthusgaser omedelbart innan den bortskaffades ska se till att eventuella restgaser i behållaren återvinns för att säkerställa att de återanvänds, regenereras eller destrueras.
3. Operatörer av produkter och utrustning som inte förtecknas i punkt 1, inbegripet mobil utrustning, och som innehåller fluorerade växthusgaser ska se till att gaserna i den mån det är tekniskt möjligt och inte medför orimliga kostnader, återvinns av fysiska personer med lämpliga kvalifikationer, så att de återanvänds, regenereras eller destrueras, eller också ska de se till att gaserna destrueras utan föregående återvinning.
Återvinning av fluorerade växthusgaser från luftkonditioneringsutrustning i vägfordon som inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/40/EG (20) ska utföras av fysiska personer med tillräckliga kvalifikationer.
För återvinning av fluorerade växthusgaser från luftkonditioneringsutrustning i motorfordon som omfattas av direktiv 2006/40/EG ska enbart fysiska personer som innehar åtminstone ett utbildningsintyg i enlighet med artikel 10.2 anses ha tillräckliga kvalifikationer.
Artikel 9
Producentansvarssystem
Utan att det påverkar befintlig unionslagstiftning ska medlemsstaterna främja utarbetandet av system för producentansvar för återvinning av fluorerade växthusgaser samt återanvändning, regenerering och destruktion av dessa.
Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtas enligt första stycket.
Artikel 10
Utbildning och certifiering
1. Medlemsstaterna ska med utgångspunkt i de minimikrav som avses i punkt 5 inrätta eller anpassa certifieringsprogram inbegripet bedömningsförfaranden. Medlemsstaterna ska garantera tillgången till utbildning för fysiska personer som utför följande uppgifter:
a)
Installation, service, underhåll, reparation eller nedmontering av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 a-f.
b)
Kontroll av läckor för utrustning som avses i artikel 4.2 a-e som föreskrivs i artikel 4.1.
c)
Återvinning av fluorerade växthusgaser enligt vad som föreskrivs i artikel 8.1.
2. Medlemsstaterna ska se till att det finns utbildningsprogram för fysiska personer som återvinner fluorerade växthusgaser från luftkonditioneringsutrustning i sådana motorfordon som omfattas av direktiv 2006/40/EG med utgångspunkt i de minimikrav som avses i punkt 5.
3. De certifieringsprogram och den utbildning som föreskrivs i punkterna 1 och 2 ska omfatta följande:
a)
Tillämpliga förordningar och tekniska standarder.
b)
Förebyggande av utsläpp.
c)
Återvinning av fluorerade växthusgaser.
d)
Säker hantering av utrustning av den typ och storlek som omfattas av certifikatet.
e)
Information om relevant teknik för att ersätta eller minska användningen av fluorerade växthusgaser och säker hantering av denna.
4. Certifikat inom de certifieringsprogram som föreskrivs i punkt 1 ska omfattas av villkoret att den sökande med framgång har genomgått ett bedömningsförfarande som har fastställts i enlighet med punkterna 1, 3 och 5.
5. Minimikraven för certifieringsprogrammen är de som anges i förordningarna (EG) nr 303/2008-nr 306/2008 samt i punkt 12. Minimikraven för utbildningsintygen är de som anges i förordning (EG) nr 307/2008 samt i punkt 12. Bland minimikraven ska för varje typ av utrustning som avses i punkterna 1 och 2 de praktiska färdigheter och den teoretiska kunskap som krävs anges, med åtskillnad, i förekommande fall, mellan de olika verksamheter som omfattas samt villkoren för ömsesidigt erkännande av certifikat och utbildningsintyg.
6. Medlemsstaterna ska inrätta eller anpassa certifieringsprogram på grundval av de minimikrav som avses i punkt 5 för företag som utför installation, service, underhåll, reparation eller nedmontering av den utrustning som förtecknas i artikel 4.2 a-d för andra parters räkning.
7. Befintliga certifikat och utbildningsintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EG) nr 842/2006 ska vara fortsatt giltiga, i enlighet med de villkor enligt vilka de ursprungligen utfärdades.
8. Medlemsstaterna ska se till att alla fysiska personer som innehar certifikat enligt certifieringsprogram som avses i punkterna 1 och 7 har tillgång till information avseende vart och ett av de följande:
a)
Den teknik som avses i punkt 3 e.
b)
Befintliga regelkrav för att arbeta med utrustning som innehåller alternativa kylmedel till fluorerade växthusgaser.
9. Medlemsstaterna ska se till att det finns tillgång till utbildning för fysiska personer som önskar uppdatera sina kunskaper när det gäller de frågor som avses i punkt 3.
10. Senast den 1 januari 2017 ska medlemsstaterna anmäla certifierings- och utbildningsprogrammen.
Medlemsstaterna ska erkänna certifikat och utbildningsintyg som utfärdats i en annan medlemsstat i enlighet med denna artikel. De ska inte begränsa friheten att tillhandahålla tjänster eller etableringsfriheten på grund av att ett certifikat har utfärdats i en annan medlemsstat.
11. Ett företag som ger ett annat företag i uppdrag att utföra de uppgifter som avses i punkt 1 ska vidta rimliga åtgärder för att säkerställa att det sistnämnda innehar de certifikat som krävs för de begärda uppdragen enligt denna artikel.
12. Om det för tillämpningen av denna artikel framstår som nödvändigt att föreskriva en mer harmoniserad strategi för utbildning och certifiering ska kommissionen, genom genomförandeakter, anpassa och uppdatera minimikraven beträffande de färdigheter och kunskaper som ska ingå, fastställa formerna för certifiering eller intyg och villkoren för ömsesidigt erkännande och upphäva akter som antagits i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 842/2006. Dessa genomförandebefogenheter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24. Kommissionen ska vid utövandet av de befogenheter som den tilldelas i denna punkt beakta relevanta befintliga system för kvalifikation och certifiering.
13. Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa formatet på den anmälan som avses i punkt 10 i den här artikeln och upphäva akter som antagits enligt artikel 5.5 i förordning (EG) nr 842/2006. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
14. Om de skyldigheter i denna artikel som avser tillhandahållandet av certifiering och utbildning skulle medföra oproportionella bördor för en medlemsstat på grund av den ringa storleken på dess befolkning och den därav följande bristen på efterfrågan på sådan utbildning och certifiering, kan efterlevnad uppnås genom erkännande av certifikat som utfärdats i andra medlemsstater.
Medlemsstater som tillämpar denna punkt ska informera kommissionen som i sin tur ska informera andra medlemsstater.
15. Inget i denna artikel ska hindra medlemsstater från att inrätta ytterligare program för certifiering och utbildning avseende annan utrustning än den som avses i punkt 1.
KAPITEL III
UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN OCH KONTROLL AV ANVÄNDNING
Artikel 11
Begränsningar av utsläppandet på marknaden
1. Det ska vara förbjudet att släppa ut de produkter och den specifika utrustning som anges i bilaga III på marknaden, med undantag för militär utrustning, från och med det datum som anges i den bilagan och som i vissa fall kan vara olika beroende på den berörda fluorerade växthusgasens typ eller faktor för global uppvärmningspotential.
2. Det förbud som anges i punkt 1 ska inte gälla för utrustning i fråga om vilken det har konstaterats i de ekodesignkrav som har antagits i enlighet med direktiv 2009/125/EG att den tack vare högre energieffektivitet under driften skulle ge lägre utsläpp av koldioxidekvivalenter under livscykeln än likvärdig utrustning som uppfyller gällande ekodesignkrav och inte innehåller fluorkolväten.
3. På motiverad begäran från en behörig myndighet i en medlemsstat och med beaktande av målen för denna förordning, får kommissionen undantagsvis genom genomförandeakter godkänna ett undantag på upp till fyra år för att tillåta utsläppande på marknaden av produkter och utrustning som förtecknas i bilaga III och som innehåller, eller vilkas funktion kräver, fluorerade växthusgaser, om det har visats att
a)
det för en specifik produkt eller en del av utrustning, eller för en viss kategori produkter eller utrustning inte finns alternativ att tillgå, eller att alternativet av tekniska skäl eller säkerhetsskäl inte kan användas, eller
b)
användning av tekniskt genomförbara och säkra alternativ skulle medföra orimliga kostnader.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
4. För utförandet av installation, service, underhåll eller reparation av utrustning, som innehåller fluorerade växthusgaser eller vars funktion kräver dessa gaser, som kräver certifiering eller intyg enligt artikel 10, ska fluorerade växthusgaser endast säljas till, och köpas av, företag som innehar relevanta certifikat eller intyg i enlighet med artikel 10 eller företag som har anställda som innehar ett certifikat eller utbildningsintyg enligt artikel 10.2 och 10.5. Denna punkt ska inte hindra icke-certifierade företag som inte utför sådan verksamhet som anges i första meningen i denna punkt från att samla in, transportera eller leverera fluorerade växthusgaser.
5. Icke-hermetiskt sluten utrustning påfylld med fluorerade växthusgaser får endast säljas till slutanvändare om det kan bevisas att installationen ska utföras av ett företag som är certifierat i enlighet med artikel 10.
6. Kommissionen ska, på grundval av tillgängliga uppgifter från medlemsstaterna, samla in information om nationella bestämmelser, standarder och lagstiftning i medlemsstaterna när det gäller ersättningsteknik där alternativ till fluorerade växthusgaser används i kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning samt i skum.
Kommissionen ska senast den 1 januari 2017 offentliggöra en sammanfattande rapport om informationen som samlats in enligt första stycket.
Artikel 12
Märknings-, och produkt- och utrustningsinformation
1. Produkter och utrustning som innehåller eller vilkas funktion kräver fluorerade växthusgaser, ska endast släppas ut på marknaden om de är märkta. Detta gäller endast:
a)
Kylutrustning.
b)
Luftkonditioneringsutrustning.
c)
Värmepumpar.
d)
Brandskyddsutrustning.
e)
Elektriska brytare.
f)
Aerosolbehållare som innehåller fluorerade växthusgaser, med undantag för dosaerosoler för leverans av farmaceutiska substanser.
g)
Alla behållare för fluorerade växthusgaser.
h)
Lösningsmedel med fluorerade växthusgaser.
i)
Organiska Rankinecykler.
2. Produkter eller utrustning som omfattas av ett undantag enligt artikel 11.3 ska märkas i enlighet med detta och ska inkludera en anmärkning om att dessa produkter eller denna utrustning endast får användas för de ändamål för vilka undantaget enligt den artikeln beviljats.
3. Den märkning som krävs enligt punkt 1 ska innehålla följande information:
a)
En anmärkning om att produkten eller utrustningen innehåller fluorerade växthusgaser eller att dess funktion kräver sådana gaser.
b)
Den vedertagna beteckningen för den fluorerade växthusgasen, eller om det inte finns någon sådan beteckning, den kemiska beteckningen.
c)
Från och med den 1 januari 2017, mängden, uttryckt i vikt och i koldioxidekvivalenter, fluorerade växthusgaser som produkten eller utrustningen innehåller eller den mängd fluorerade växthusgaser för vilken utrustningen har utformats samt dessa gasers faktor för global uppvärmningspotential.
Den märkning som krävs enligt punkt 1 ska, i tillämpliga fall, innehålla följande information:
a)
En anmärkning om att de fluorerade växthusgaserna finns i hermetiskt sluten utrustning.
b)
En anmärkning om att de elektriska brytarna har ett fastställt läckage på mindre än 0,1 % per år enligt angivelsen i tillverkarens tekniska specifikation.
4. Märkningen ska vara tydligt läsbar och outplånlig och ska placeras antingen:
a)
nära serviceportar för påfyllning eller återvinning av den fluorerade växthusgasen, eller
b)
på den del av produkten eller utrustningen som innehåller den fluorerade växthusgasen.
Märkningen ska vara skriven på de officiella språken i den medlemsstat där produkten eller utrustningen kommer att släppas ut på marknaden.
5. Skum och förblandade polyoler som innehåller fluorerade växthusgaser får endast släppas ut på marknaden om de fluorerade växthusgaserna på märkningen identifieras med en vedertagen beteckning eller med den kemiska beteckningen om det inte finns någon sådan beteckning. Av märkningen ska det tydligt framgå att skummet eller de förblandade polyolerna innehåller fluorerade växthusgaser. När det gäller skivor av cellplast ska informationen anges tydligt och outplånligt på skivorna.
6. Regenererade eller återanvända fluorerade växthusgaser ska vara märkta så att det framgår att ämnet har regenererats eller återanvänts, med uppgifter om numret på partiet samt regenereringsanläggningens eller materialåteranvändningsanläggningens namn och adress.
7. Fluorerade växthusgaser som släpps ut på marknaden för destruktion ska vara märkta så att det framgår att behållarens innehåll endast får destrueras.
8. Fluorerade växthusgaser som släpps ut på marknaden för direktexport ska vara märkta så att det framgår att behållarens innehåll endast får direktexporteras.
9. Fluorerade växthusgaser som släpps ut på marknaden för användning i militär utrustning ska vara märkta så att det framgår att behållarens innehåll endast får användas för det ändamålet.
10. Fluorerade växthusgaser som släpps ut på marknaden för etsning av halvledande material eller rengöring av kammare för utfällning genom kemisk förångning inom halvledartillverkningsindustrin ska vara märkta så att det framgår att behållarens innehåll endast får användas för det ändamålet.
11. Fluorerade växthusgaser som släpps ut på marknaden för användning som råmaterial ska vara märkta så att det framgår att behållarens innehåll endast får användas som råmaterial.
12. Fluorerade växthusgaser som släpps ut på marknaden för produktion av dosaerosoler för leverans av farmaceutiska substanser ska vara märkta så att det framgår att behållarens innehåll endast får användas för det ändamålet.
13. Den information som avses i punkterna 3 och 5 ska införas i instruktionsböckerna för de berörda produkterna och för den berörda utrustningen.
När det gäller produkter och utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser med en faktor för global uppvärmningspotential på minst 150 ska informationen också ingå i produktbeskrivningar som används i reklamsyfte.
14. Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa formatet på den märkning som avses i punkterna 1 och 4-12 och upphäva akter som antagits i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EG) nr 842/2006. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
15. Kommissionen ska ges befogenhet att i enlighet med artikel 22 anta delegerade akter om ändring av de krav på märkning som anges i punkterna 4-12 när så är lämpligt med hänsyn till kommersiell och teknisk utveckling.
Artikel 13
Kontroll av användning
1. Användning av svavelhexafluorid vid pressgjutning av magnesium och vid återanvändning av magnesiumlegeringar för pressgjutning ska vara förbjuden.
För anläggningar som använder mindre än 850 kg svavelhexafluorid per år ska förbudet i fråga om pressgjutning av magnesium och återanvändning av magnesiumlegeringar för pressgjutning börja tillämpas från och med den 1 januari 2018.
2. Det ska vara förbjudet att använda svavelhexafluorid för att fylla däck till fordon.
3. Från och med den 1 januari 2020 ska användning av fluorerade växthusgaser med en faktor för global uppvärmningspotential på minst 2 500 vid service eller underhåll av kylutrustning med en fyllningsstorlek på 40 ton koldioxidekvivalenter eller mer vara förbjuden.
Denna punkt ska inte gälla militär utrustning eller utrustning avsedd för tillämpningar som är utformade för att kyla produkter till temperaturer under - 50 °C.
Det förbud som avses i första stycket ska inte gälla följande kategorier av fluorerade växthusgaser till och med den 1 januari 2030:
a)
Regenererade fluorerade växthusgaser med en faktor för global uppvärmningspotential på minst 2 500 som används för underhåll eller service av befintlig kylutrustning, förutsatt att de har märkts i enlighet med artikel 12.6.
b)
Återanvända fluorerade växthusgaser med en faktor för global uppvärmningspotential på minst 2 500 som används för underhåll eller service av befintlig kylutrustning, förutsatt att de har återvunnits från sådan utrustning. Sådana återanvända gaser får endast användas av det företag som utförde återvinningen som ett led i underhåll eller service eller av det företag för vilket återvinningen utfördes som ett led i underhåll eller service.
Förbudet som avses i första stycket ska inte gälla kylutrustning för vilken ett undantag har beviljats i enlighet med artikel 11.3.
Artikel 14
Redan påfylld utrustning med fluorkolväten
1. Från och med den 1 januari 2017 får kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning som fyllts på med fluorkolväten inte släppas ut på marknaden om inte de fluorkolväten som utrustningen fyllts på med redovisas inom det kvotsystem som avses i kapitel IV.
2. Tillverkarna och importörerna av utrustning ska, när de släpper ut redan påfylld utrustning som avses i punkt 1 på marknaden, se till att överensstämmelsen med punkt 1 är fullständigt dokumenterad och upprätta en försäkran om överensstämmelse.
Om fluorkolväten som finns i utrustning inte har släppts ut på marknaden innan utrustningen fylldes på ska importörerna av den utrustningen från och med den 1 januari 2018 se till att tillförlitligheten av dokumentationen och försäkran om överensstämmelse årligen kontrolleras senast den 31 mars för föregående kalenderår av en oberoende revisor. Revisorn ska vara antingen
a)
ackrediterad enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (21), eller
b)
ackrediterad för att granska redovisning i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.
Tillverkare och importörer av utrustning som avses i punkt 1 ska förvara dokumentationen och försäkran om överensstämmelse under en tidsperiod på minst fem år efter det att utrustningen har släppts ut på marknaden. Importörer av utrustning som släpper ut redan påfylld utrustning på marknaden ska se till att fluorkolväten som finns i den utrustningen registreras i enlighet med artikel 17.1 e om dessa inte har släppts ut på marknaden innan utrustningen fylldes på.
3. Genom att upprätta en försäkran om överensstämmelse tar tillverkare och importörer av utrustning som avses i punkt 1 ansvar för att bestämmelserna i punkterna 1 och 2 efterlevs.
4. Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa närmare bestämmelser för försäkran om överensstämmelse och den oberoende revisorns kontroll enligt vad som avses i andra stycket i punkt 2 i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
KAPITEL IV
MINSKNING AV MÄNGDEN FLUORKOLVÄTEN SOM SLÄPPS UT PÅ MARKNADEN
Artikel 15
Minskning av mängden fluorkolväten som släpps ut på marknaden
1. Kommissionen ska se till att den mängd fluorkolväten som producenter och importörer tillåts släppa ut på unionsmarknaden varje år inte överskrider den högsta tillåtna mängd som beräknats för det berörda året i enlighet med bilaga V.
Producent och importörer ska se till att den mängd fluorkolväten som beräknas i enlighet med bilaga V var och en av dem släpper ut på marknaden inte överskrider deras respektive tilldelade kvot enligt artikel 16.5 eller överförts till denne enligt artikel 18.
2. Den här artikeln ska inte tillämpas på producenter eller importörer av mindre än 100 ton koldioxidekvivalenter av fluorkolväten per år.
Den här artikeln ska inte heller tillämpas på följande kategorier av fluorkolväten:
a)
Fluorkolväten som importeras till unionen för destruktion.
b)
Fluorkolväten för användning av en producent i råvarutillämpningar som en producent eller importör levererar direkt till företag för användning i råvarutillämpningar.
c)
Fluorkolväten som en producent eller importör levererar direkt till företag för export från unionen, såvida dessa fluorkolväten inte därefter görs tillgängliga för någon annan part inom unionen före exporten.
d)
Fluorkolväten som en producent eller importör levererar direkt för användning i militär utrustning.
e)
Fluorkolväten som en producent eller importör levererar direkt till ett företag som använder dem för etsning av halvledande material och rengöring av kammare för utfällning genom kemisk förångning inom halvledartillverkningsindustrin.
f)
Från och med den 1 januari 2018, fluorkolväten som en producent eller en importör levererar direkt till ett företag som tillverkar dosaerosoler för leverans av farmaceutiska substanser.
3. Denna artikel och artiklarna 16, 18, 19 och 25 ska också tillämpas på fluorkolväten i färdigblandad polyol.
4. På motiverad begäran från en behörig myndighet i en medlemsstat och med beaktande av målen med denna förordning får kommissionen undantagsvis genom genomförandeakter godkänna ett undantag på upp till fyra år för att undanta sådana fluorkolväten som används i särskilda tillämpningar, eller särskilda kategorier av produkter eller utrustning, från det krav på kvoter som fastställs i punkt 1, om det har visats att
a)
det för dessa särskilda tillämpningar, produkter eller utrustning inte finns alternativ att tillgå, eller av tekniska skäl eller av säkerhetsskäl inte kan användas, och
b)
en tillräcklig försörjning av fluorkolväten inte kan garanteras utan att detta skulle medföra orimliga kostnader.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
Artikel 16
Tilldelning av kvoter för utsläppande av fluorkolväten på marknaden
1. Kommissionen ska senast den 31 oktober 2014 genom genomförandeakter fastställa ett referensvärde för varje producent eller importör som har rapporterat uppgifter i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 842/2006 baserat på det årliga genomsnittet av de mängder fluorkolväten som producenten eller importören har rapporterat att denne har släppt ut på marknaden 2009-2012. Referensvärdena ska beräknas i enlighet med bilaga V till den här förordningen.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
2. Producenter och importörer som inte har rapporterat något utsläppande på marknaden av fluorkolväten enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 842/2006 för den referensperiod som avses i punkt 1 får deklarera sin avsikt att släppa ut fluorkolväten på marknaden under påföljande år.
Deklarationen ska lämnas in till kommissionen och innehålla uppgifter om vilka typer av fluorkolväten och mängder som förväntas bli utsläppta på marknaden.
Kommissionen ska utfärda ett meddelande om tidsfristen för att lämna in sådana deklarationer. Innan företag lämnar in en deklaration enligt punkterna 2 och 4 i den här artikeln ska de anmäla sig till det register som föreskrivs i artikel 17.
3. Senast den 31 oktober 2017 och vart tredje år därefter ska kommissionen göra en ny beräkning av referensvärdena för de producenter och importörer som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln med utgångspunkt i det årliga genomsnittet av de mängder fluorkolväten som lagligen släpps ut på marknaden från och med den 1 januari 2015 enligt vad som rapporterats i enlighet med artikel 19 för de tillgängliga åren. Kommissionen ska fastställa dessa referensvärden genom genomförandeakter.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
4. Producenter och importörer som har fått referensvärden fastställda får deklarera ytterligare förväntade mängder enligt det förfarande som anges i punkt 2.
5. Kommissionen ska tilldela kvoter för utsläppande på marknaden av fluorkolväten till varje producent och importör för varje år med början år 2015 i enlighet med den fördelningsmekanism som fastställs i bilaga VI.
Kvoter får endast tilldelas producenter eller importörer som är etablerade i unionen eller som har utsett en enda representant som är etablerad i unionen i syfte att uppfylla kraven i denna förordning. Den enda representanten kan vara densamma som utsetts i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (22).
Den enda representanten ska fullgöra alla de skyldigheter som åligger producenter och importörer enligt denna förordning.
Artikel 17
Register
1. Senast den 1 januari 2015 ska kommissionen inrätta ett elektroniskt register över kvoter för utsläppande på marknaden av fluorkolväten och garantera att det fungerar (nedan kallat registret).
Registreringen i registret ska vara obligatorisk för följande:
a)
Producenter och importörer som har fått sig tilldelade en kvot för utsläppande av fluorkolväten på marknaden i enlighet med artikel 16.5.
b)
Företag till vilka en kvot överförs i enlighet med artikel 18.
c)
Producenter och importörer som förklarar sin avsikt att lämna in en deklaration enligt artikel 16.2.
d)
Producenter och importörer som levererar, eller företag som mottar, fluorkolväten för de ändamål som förtecknas i artikel 15.2 andra stycket a-f.
e)
Importörer av utrustning som släpper ut redan påfylld utrustning på marknaden om de fluorkolväten som finns i utrustningen inte har släppts ut på marknaden innan den utrustningen fylldes på i enlighet med artikel 14.
Registreringen ska göras med hjälp av en ansökan till kommissionen i enlighet med de förfaranden som kommissionen kommer att fastställa.
2. Kommissionen får, i den mån som krävs, genom genomförandeakter säkerställa att registret fungerar väl. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 24.
3. Kommissionen ska se till att de registrerade producenterna och importörerna informeras via registeret om de tilldelade kvoterna och om eventuella ändringar under tilldelningsperioden.
4. Medlemsstaternas behöriga myndigheter, däribland tullmyndigheter, ska ha tillgång till registret i informationssyfte.
Artikel 18
Överföring av kvoter och tillstånd att utnyttja kvoter för utsläppande på marknaden av fluorkolväten i importerad utrustning
1. Varje producent eller importör för vilken ett referensvärde har fastställts i enlighet med artikel 16.1 eller 16.3 och som har tilldelats en kvot i enlighet med artikel 16.5 får föra över denna kvot i det register som avses i artikel 17.1 med avseende på hela eller en del av mängden till en annan producent eller importör inom unionen eller till en annan producent eller importör som företräds inom unionen av en enda representant som avses i andra och tredje stycket i artikel 16.5.
2. Varje producent eller importör som har mottagit sin kvot enligt artikel 16.1 eller 16.3 eller till vilken en kvot har överförts i enlighet med punkt 1 i den här artikeln får bevilja ett annat företag tillstånd att utnyttja dess kvoter vid tillämpning av artikel 14.
Varje producent eller importör som uteslutande har mottagit sin kvot på grundval av en deklaration i enlighet med artikel 16.2 får endast bevilja ett annat företag tillstånd att utnyttja dess kvoter vid tillämpning av artikel 14 om motsvarande mängder fluorkolväten fysiskt levereras av den producent eller importör som ger tillståndet.
Vid tillämpning av artiklarna 15, 16, 19.1 och 19.6 ska den producent eller importör som beviljar tillståndet anses släppa ut de respektive mängderna fluorkolväten på marknaden vid tidpunkten för beviljandet av tillståndet. Kommissionen får kräva att den producent eller importör som beviljar tillståndet lägger fram bevis för att denne bedriver verksamhet på området för tillhandahållande av fluorkolväten.
KAPITEL V
RAPPORTERING
Artikel 19
Rapportering av produktion, import, export, användning som råmaterial och destruktion av ämnen som förtecknas i bilaga I eller II
1. Senast den 31 mars 2015 och varje år därefter ska varje producent, importör och exportör som producerat, importerat eller exporterat mer än ett ton, eller 100 ton eller mer koldioxidekvivalenter av fluorerade växthusgaser och gaser som förtecknas i bilaga II under föregående kalenderår rapportera de uppgifter som anges i bilaga VII för vart och ett av de ämnena för det kalenderåret till kommissionen. Denna punkt ska även vara tillämplig på företag som erhåller kvoter enligt artikel 18.1.
2. Senast den 31 mars 2015 och varje år därefter ska varje företag som destruerat ett ton, eller 1 000 ton koldioxidekvivalenter eller mer av fluorerade växthusgaser och gaser som förtecknas i bilaga II under föregående kalenderår rapportera de uppgifter som anges i bilaga VII för vart och ett av de ämnena för det kalenderåret till kommissionen.
3. Senast den 31 mars 2015 och varje år därefter ska varje företag som använt 1 000 ton eller mer koldioxidekvivalenter av fluorerade växthusgaser som råmaterial under föregående kalenderår rapportera de uppgifter som anges i bilaga VII för vart och ett av de ämnena för det kalenderåret till kommissionen.
4. Senast den 31 mars 2015 och varje år därefter ska varje företag som släppt ut 500 ton eller mer koldioxidekvivalenter av fluorerade växthusgaser och gaser som förtecknas i bilaga II som ingår i produkter eller utrustning på marknaden under föregående kalenderår rapportera de uppgifter som anges i bilaga VII för vart och ett av de ämnena för det kalenderåret till kommissionen.
5. Varje importör av utrustning som släpper ut redan påfylld utrustning på marknaden ska till kommissionen överlämna ett granskningsdokument som utfärdats i enlighet med artikel 14.2 om de fluorkolväten som finns i utrustningen inte hade släppts ut på marknaden innan utrustningen fylldes på.
6. Senast den 30 juni 2015 och varje år därefter ska varje företag som enligt punkt 1 rapporterar om utsläppande på marknaden av 10 000 ton koldioxidekvivalenter eller mer av fluorkolväten under föregående kalenderår därutöver se till att uppgifternas tillförlitlighet granskas av en oberoende revisor. Revisorn ska vara antingen
a)
ackrediterad enligt direktiv 2003/87/EG, eller
b)
ackrediterad för att granska redovisning i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.
Företaget ska förvara granskningsrapporten i minst fem år. Granskningsrapporten ska på begäran göras tillgänglig för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten och kommissionen.
7. Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa formatet och metoderna för att lämna in de rapporter som avses i denna artikel.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.
8. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda sekretessen när det gäller den information som den tar emot i enlighet med denna artikel.
Artikel 20
Insamling av uppgifter om utsläpp
Medlemsstaterna ska inrätta rapporteringssystem för de berörda sektorer som avses i denna förordning för att i största möjliga utsträckning erhålla uppgifter om utsläpp.
KAPITEL VI
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 21
Översyn
1. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 22 om uppdatering av bilagorna I, II och IV på grundval av nya utvärderingsrapporter som antas av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar eller nya rapporter från Montrealprotokollets vetenskapliga bedömningspanel (SAP) om de förtecknade ämnenas faktor för global uppvärmningspotential.
2. Kommissionen ska övervaka tillämpningen och effekterna av den här förordningen på grundval av den information om utsläppande på marknaden av gaserna som förtecknas i bilagorna I och II, som rapporterats enligt artikel 19, och den information om utsläpp av fluorerade växthusgaser som gjorts tillgänglig i enlighet med artikel 20 och eventuell relevant information från medlemsstaterna.
Kommissionen ska senast den 31 december 2020 offentliggöra en rapport om tillgången till fluorkolväten på unionsmarknaden.
Kommissionen ska senast den 31 december 2022 offentliggöra en omfattande rapport om effekterna av den här förordningen som särskilt ska inbegripa
a)
en prognos över den fortsatta efterfrågan på fluorkolväten fram till och efter 2030,
b)
en bedömning av behovet av att unionen och dess medlemsstater vidtar ytterligare åtgärder mot bakgrund av existerande och nya internationella åtaganden att minska utsläppen av fluorerade växthusgaser,
c)
en översikt över europeiska och internationella standarder, nationell säkerhetslagstiftning och byggbestämmelser i medlemsstaterna med anledning av övergången till alternativa kylmedel,
d)
en genomgång av tillgången på tekniskt genomförbara och kostnadseffektiva alternativ till produkter och utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser, för produkter och utrustning som inte förtecknas i bilaga III, med hänsyn tagen till energieffektiviteten.
3. Senast den 1 juli 2017 ska kommissionen offentliggöra en rapport i vilken förbudet i bilaga III punkt 13 utvärderas, och i vilken man särskilt tar upp tillgången till kostnadseffektiva, tekniskt genomförbara, energieffektiva och säkra alternativ till de centraliserade kylsystem med flera moduler som det hänvisas till i den bestämmelsen. Mot bakgrund av den rapporten ska kommissionen vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet i syfte att ändra bestämmelsen i bilaga III punkt 13.
4. Senast den 1 juli 2020 ska kommissionen offentliggöra en rapport med en utvärdering av huruvida det finns kostnadseffektiva, tekniskt genomförbara, energieffektiva och säkra alternativ som gör det möjligt att ersätta fluorerade växthusgaser i nya sekundära mellanspänningsbrytare och nya små delade luftkonditioneringssystem, och den ska vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet i syfte att ändra förteckningen i bilaga III.
5. Senast den 1 juli 2017 ska kommissionen offentliggöra en rapport med en utvärdering av metoden för tilldelning av kvoter, inbegripet effekten av gratis tilldelning av kvoterna, kostnaderna för genomförandet av denna förordning i medlemsstaterna och om tillämpligt effekten av ett eventuellt internationellt avtal om fluorkolväten. Mot bakgrund av den rapporten ska kommissionen vid behov lägga fram ett lagförslag för Europaparlamentet och rådet i syfte att
a)
ändra metoden för tilldelning av kvoter,
b)
fastställa en lämplig metod för fördelning av eventuella intäkter.
6. Senast den 1 januari 2017 ska kommissionen offentliggöra en rapport i vilken man undersöker unionslagstiftningen beträffande utbildningen för fysiska personer om säker hantering av de alternativa kylmedel som kan ersätta eller minska användningen av fluorerade växthusgaser, och den ska vid behov lägga fram ett förslag till lagstiftning för Europaparlamentet och rådet för att ändra den relevanta unionslagstiftningen.
Artikel 22
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 12.15, och 21.1 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 10 juni 2014. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenheter senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med ytterligare perioder av fem år, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 12.15 och 21.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas i enlighet med artiklarna 12.15, och 21.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 23
Samrådsforum
Vid tillämpningen av denna förordning ska kommissionen säkerställa ett välbalanserat deltagande av företrädare för medlemsstaterna samt för det civila samhället, däribland miljöorganisationer, företrädare för tillverkare, operatörer och certifierade personer. I detta syfte ska kommissionen inrätta ett samrådsforum så att dessa parter kan mötas och tillhandahålla kommissionen råd och expertkunskaper om tillämpningen av denna förordning, särskilt när det gäller tillgången till alternativ till fluorerade växthusgaser, inbegripet de miljömässiga, tekniska, ekonomiska och säkerhetsmässiga aspekterna av användningen. Kommissionen ska fastställa och offentliggöra samrådsforumets arbetsordning.
Artikel 24
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När hänvisning görs till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.
Artikel 25
Sanktioner
1. Medlemsstaterna ska anta bestämmelser om de sanktioner som ska tillämpas vid överträdelser av denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den 1 januari 2017 och ska utan dröjsmål informera kommissionen om alla efterföljande ändringar som påverkar dem.
2. Utöver de sanktioner som avses i punkt 1 får företag som har överskridit den kvot för utsläppande på marknaden av fluorkolväten som har tilldelats dem i enlighet med artikel 16.5 eller överförts till dem i enlighet med artikel 18 endast tilldelas en minskad kvot för tilldelningsperioden efter det att överskridandet har upptäckts.
Minskningen ska beräknas som 200 % av den mängd med vilken kvoten har överskridits. Om minskningen är större än den mängd som i enlighet med artikel 16.5 ska tilldelas som kvot för tilldelningsperioden efter det att överskridandet har upptäckts ska ingen kvot tilldelas för den tilldelningsperioden och kvoten för efterföljande tilldelningsperioder ska också minskas, tills hela mängden har dragits av.
Artikel 26
Upphävande
Förordning (EG) nr 842/2006 ska upphävas med verkan från och med den 1 januari 2015 utan att det påverkar uppfyllandet av kraven i den förordningen i enlighet med den tidsplan som fastställs i den.
Förordningarna (EG) nr 1493/2007, (EG) nr 1494/2007, (EG) nr 1497/2007, (EG) nr 1516/2007, (EG) nr 303/2008, (EG) nr 304/2008, (EG) nr 305/2008, (EG) nr 306/2008, (EG) nr 307/2008 och (EG) nr 308/2008 ska dock fortsätta att vara i kraft och fortsätta att gälla såvida de inte och till dess att de upphävs genom delegerade akter eller genomförandeakter som antas av kommissionen i enlighet med den här förordningen.
Hänvisningar till förordning (EG) nr 842/2006 ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VIII.
Artikel 27
Ikraftträdande och tillämpningsdatum
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg, den 16 april 2014.