NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 502/2013
av den 29 maj 2013
om ändring av genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom rådets förordning (EEG) nr 2474/93 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). Efter en undersökning avseende kringgående av åtgärderna enligt artikel 13 i grundförordningen utvidgades denna tull genom rådets förordning (EG) nr 71/97 (3) till att även omfatta import av vissa cykeldelar från Kina. På grundval av artikel 13.2 i grundförordningen beslutade man dessutom att införa ett system med befrielse från den utvidgade tullen. Närmare bestämmelser om detta system fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 88/97 (4). För att kunna befrias från den utvidgade tullen måste cykeltillverkare i unionen uppfylla kraven i artikel 13.2 i grundförordningen, dvs. att de kinesiska cykeldelarna utgör mindre än 60 % av den sammansatta produkten eller att förädlingsvärdet för alla delar som förs in i verksamheten överskrider 25 %. Hittills har över 250 befrielser från den utvidgade tullen beviljats.
(2)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1524/2000 (5) att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas.
(3)
Efter en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad ändringsinterimsöversynen) beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1095/2005 (6) att den gällande antidumpningstullen skulle höjas till 48,5 %.
(4)
Efter en översyn av åtgärderna avseende kringgående i enlighet med artiklarna 13.4 och 11.3 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 171/2008 (7) att bibehålla den utvidgning av antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Kina som innebar att även import av vissa cykeldelar från Kina skulle omfattas av tullen.
(5)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011 (8) (nedan kallad den tidigare undersökningen) att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas.
2. Inledning av undersökning på eget initiativ
(6)
Efter översynen vid giltighetstidens utgång i oktober 2011 tydde bevisning som kommissionen förfogade över på att de omständigheter rörande dumpning och skada som låg till grund för tillämpningen av de gällande åtgärderna kunde ha ändrats och att ändringarna kunde vara bestående till sin karaktär.
(7)
Den prima facie-bevisning som kommissionen förfogade över tydde på att det system med exportkvoter som tillämpades för cykeltillverkarna i Kina och som hindrade de exporterande tillverkarna från att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden genom ändringsinterimsöversynen hade avskaffats i januari 2011.
(8)
Vidare hade unionsindustrins struktur ändrats. Särskilt gällde att flera unionstillverkare hade övergått från en fullständig tillverkningscykel till (partiell) monteringsverksamhet med användning av importerade delar.
(9)
På grund av utvidgningarna av Europeiska unionen 2004 och 2007 hade dessutom unionens cykelindustri utökats med ett betydande antal tillverkare. Vidare hade flera tillverkare som ingick i unionsindustrin före de båda utvidgningarna flyttat sina tillverkningsanläggningar till eller uppfört nya anläggningar i nya medlemsstater. Som en följd av detta kan unionsindustrins kostnadsnivå ha ändrats.
(10)
Slutligen beräknades den gällande nivån för undanröjande av skada på grundval av cyklar tillverkade av stål, medan huvuddelen av de cyklar som tillverkas i dagsläget verkar vara tillverkade av aluminiumlegeringar.
(11)
Hela denna utveckling föreföll vara av bestående karaktär och styrkte därmed att en omvärdering av fastställd skada och dumpning behövdes.
(12)
Vidare växer antalet företag som omfattas av systemet med tullbefrielse snabbt, utan att systemet har ändrats sedan det infördes 1997. Dessutom har övervakningssystemet för import av delar som är undantagna från antidumpningsåtgärderna blivit mycket komplext och betungande, vilket kan äventyra dess effektivitet.
(13)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att tillräckliga prima facie-bevis förelåg för att en undersökning enligt artikel 11.3 i grundförordningen skulle kunna inledas och meddelade genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (9) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 9 mars 2012 att en interimsöversyn av antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Kina skulle inledas på eget initiativ.
3. Parallell undersökning av kringgående
(14)
Den 25 september 2012 inledde kommissionen genom förordning (EU) nr 875/2012 (10) en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, och om registrering av sådan import (nedan kallad undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder).
(15)
I maj 2013 utvidgade rådet genom förordning (EU) nr 501/2013 (11) (nedan kallad förordningen om kringgående) de antidumpningsåtgärder som gäller för import av cyklar med ursprung i Kina till import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, eftersom denna import befanns kringgå åtgärderna genom omlastning och/eller monteringsverksamhet i den mening som avses i artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen.
4. Parallell undersökning av subvention
(16)
Den 27 april 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (12) att den skulle inleda ett antisubventionsförfarande beträffande import av cyklar med ursprung i Kina (nedan kallat antisubventionsundersökningen).
(17)
I november 2012 meddelande kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (13) att resultaten från undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder kan användas i den undersökning om subvention som anges i skälen 14 och 15.
(18)
I maj 2013 avslutade kommissionen antisubventionsundersökningen genom beslut 2013/227/EU (14) utan att införa några åtgärder.
5. Parter som berörs av undersökningen
(19)
Kommissionen underrättade officiellt kända unionstillverkare, kända sammanslutningar av unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i Kina och en sammanslutning av kinesiska tillverkare, företrädare för det berörda landet, kända importörer och sammanslutningar av importörer, kända unionstillverkare av cykeldelar och deras sammanslutningar samt kända sammanslutningar av användare om att undersökningen skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(20)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara berörda, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen planerade att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och deras kända sammanslutning, alla unionstillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 januari 2011-31 december 2011) med avseende på den berörda produkten.
(21)
Eftersom företrädarna för det berörda landet inte hörde av sig vid inledandet kontaktade kommissionen ca 70 kinesiska företag som redan var kända för kommissionens avdelningar sedan den tidigare undersökningen. I en senare fas, när den antisubventionsundersökning som tas upp i skäl 16 inleddes, identifierade kommissionen ytterligare ca 300 kinesiska exporterande tillverkare som också kontaktades inom ramen för denna interimsöversyn.
(22)
Trots kommissionens ansträngningar för att få till stånd samarbete hörde endast åtta kinesiska grupper bestående av exporterande tillverkare av sig, varav endast fyra rapporterade att de exporterat till unionen under den översynsperiod som definieras i skäl 37, vilket utgör mindre än 4 % av den totala importen från Kina av cyklar under översynsperioden.
(23)
Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprov avseende de exporterande tillverkarna i Kina.
(24)
Såsom anges i skälen 63-64 och 131 var det motiverat att tillämpa artikel 18.1 i grundförordningen på en kinesisk exporterande grupp, Giant China. Följaktligen minskade de kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja ännu mer.
(25)
Såsom förklaras i skälen 32-35 valdes ett stickprov av unionstillverkare ut.
(26)
Såsom anges i skäl 36 beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer.
(27)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som man visste var berörda och till alla andra parter som begärde att få formulär inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande, dvs. de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, icke-närstående importörer som gett sig till känna på det sätt som beskrivs i skäl 36 och kända tillverkare av cykeldelar i unionen.
(28)
Svar på frågeformulären och andra inlagor mottogs från fyra grupper av kinesiska exporterande tillverkare och deras företrädare, åtta unionstillverkare som ingick i stickprovet, en sammanslutning av användare och åtta sammanslutningar av unionstillverkare, 53 tillverkare av cykeldelar och en sammanslutning av tillverkare av cykeldelar. Ingen av de icke-närstående importörer som kontaktades lämnade in svar på frågeformuläret.
(29)
Kommissionen sökte och kontrollerade all information som den bedömde behövdes för att fastställa dumpning, resulterande skada, orsakssamband och unionens intresse och genomförde kontroller på plats hos följande företag:
a)
Cykeltillverkare i unionen
-
Accell Hunland, Ungern.
-
Decathlon RGVS, Portugal.
-
Denver srl, Italien.
-
SC Eurosport DHS, Rumänien.
-
Koninklijke Gazelle, Nederländerna.
-
Maxcom Ltd, Bulgarien.
-
MIFA, Tyskland.
-
Sprick Rowery, Polen.
b)
Tillverkare av cykeldelar i unionen
-
Chimsport, Rumänien.
-
Telai Olagnero, Italien.
c)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Med tanke på att ett normalvärde behöver fastställas för exporterande tillverkare i Kina som kanske inte kan beviljas marknadsekonomisk status gjordes ett kontrollbesök på plats för att fastställa normalvärde på grundval av data från ett analogt land hos följande företag:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, SA DE C.V., Mexiko City, Mexiko.
-
Bicicletas Magistroni, Mexiko City, Mexiko.
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexiko.
(31)
Efter meddelandet av de viktigaste omständigheterna och övervägandena (nedan kallat meddelandet av uppgifter) hävdade vissa parter att den tid som medgavs för att lämna synpunkter var otillräcklig. I detta avseende ska det påpekas att parterna gavs tillräcklig tid att lämna kommentarer i enlighet med artikel 20.5 i grundförordningen. Synpunkten avvisas därför.
6. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(32)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av åtta företag av över 380 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes och som valdes ut särskilt utifrån den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som finns tillgänglig med hänsyn till den geografiska spridningen. Stickprovet innefattande de största tillverkningsländerna rankade efter tillverkningsvolymer. För vart och ett av dessa länder var de företag som ingick i stickprovet bland de största representativa samarbetsvilliga tillverkarna. Stickprovet fångade också upp företag från de största samarbetsvilliga grupperna. Särskild uppmärksamhet ägnades i detta fall åt att lika många företag skulle ingå i stickprovet från gamla och nya medlemsstater.
(33)
Stickprovet utgjorde 25 % av den totala beräknade produktionen och försäljningen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av handlingarna och inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval har gjorts. Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(34)
Vissa berörda parter framförde invändningar mot stickprovsförfarandet avseende unionstillverkare. De hävdade i) att det preliminära urvalet endast omfattade vissa rättsliga enheter som är knutna till grupper av närstående företag, i stället för alla de rättsliga enheter som tillsammans utgör den fullständiga ekonomiska enhet som tillverkar den berörda produkten och ii) att urvalet omfattade ett företag som nyligen börjat göra förluster, medan unionstillverkarna har varit framgångsrika under samma period. Dessutom hävdades det att dessa förluster inte kunde knytas till den berörda produkten.
(35)
Dessa argument avvisades av följande skäl: i) De enheter som tillhör större grupper som befanns verka oberoende av andra dotterföretag tillhörande samma grupp betraktades som företrädare för unionsindustrin. Därmed behövde ingen gruppundersökning göras av hela gruppen. ii) Den berörda parten styrkte inte sitt påstående att företaget som valts ut till stickprovet och som påståtts drivas med förlust faktiskt inte skulle vara representativt för unionsindustrin. Slutligen skulle det valda stickprovet vara representativt för unionsindustrin men de företag som valdes behövde inte vara homogena. Denna parts argument avvisades därför.
7. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(36)
Även stickprovsförfarandet gällande icke-närstående importörer togs upp i tillkännagivandet om inledande. Alla kända icke-närstående importörer kontaktades vid inledandet. Med tanke på det begränsade antalet svar som mottogs inom ramen för stickprovsförfarandet valdes inte stickprov ut. Alla icke-närstående importörer som hörde av sig inbjöds att samarbeta och fick ett frågeformulär. Ingen av de icke-närstående importörerna lämnade något frågeformulär och ingen samarbetade heller i den nuvarande undersökningen.
8. Undersökningsperiod
(37)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med januari 2008 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(38)
Den produkt som är föremål för denna översyn är tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar) utan motor (nedan kallad den undersökta produkten), med ursprung i Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 8712 00 30 och ex 8712 00 70.
(39)
Liksom i den föregående undersökningen klassificerades cyklarna i följande kategorier:
-
A) Terrängcyklar (inbegripet mountainbikes, 24 eller 26 tum).
-
B) Trekking-, city-, hybrid- och touringcyklar, 26 eller 28 tum.
-
C) BMX- och barncyklar, 16 eller 20 tum.
-
D) Andra cyklar (utom enhjulingar).
(40)
Alla cykeltyper som angetts ovan har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Vidare säljs de genom liknande distributionskanaler på unionsmarknaden, t.ex. genom specialiserade återförsäljare, sportaffärskedjor och stormarknader. Eftersom cyklar har samma grundläggande användningsområde är de till stor del utbytbara och modeller från olika kategorier konkurrerar därför med varandra. Kommissionen drog därför slutsatsen att samtliga kategorier utgör en enda produkt.
(41)
En part hävdade att de olika typerna av cyklar har väsentligt skilda egenskaper och avsedda användningar och även väsentligt skilda priser, medan dessa olika typer av cyklar inte är utbytbara mot varandra ur konsumentperspektiv. Dessutom hävdades det att stål- och aluminiumcyklar inte anses vara utbytbara mot varandra och att även deras priser skiljer sig.
(42)
Som stöd för sitt argument lämnade parten in en studie om grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningar för fem olika produkttyper liksom om deras utbytbarhet. Det bör påpekas att studien påstods vara baserad på svar från 36 individer, men det klargjordes inte hur uppgiftslämnarna hade valts ut. Vidare förefaller den ha tagits fram särskilt för denna undersökning. Studien innehåller inga kvantifierbara data. Det noteras att innehållet i studien uppenbarligen bygger på påståenden från kunder och/eller cykeltillverkare och inte på bevis som går att bekräfta. Därför är resultaten från denna studie tvivelaktiga.
(43)
Parten har inte anfört några andra bevis som stöd för sitt påstående.
(44)
Undersökningen har bekräftat att alla cykeltyper som anges ovan har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Särskilt befanns det att användning av olika råmaterial inte påverkade en cykels grundläggande egenskaper. Trots att stål och aluminium skiljer sig när det gäller vissa tekniska egenskaper, t.ex. vikten, har cyklar tillverkade av stål och av aluminium samma grundläggande egenskaper.
(45)
Inte heller tillhandhöll parten några specifika bevis för att cyklar tillverkade av stål och cyklar tillverkade av aluminium faktiskt har olika grundläggande fysiska och tekniska egenskaper.
(46)
När det gäller det specifika tillämpningsområdet, konsumenternas användning och uppfattning, har denna undersökning bekräftat att alla cyklar har samma grundläggande användningsområden och i huvudsak fyller samma funktion. Det är sant att olika kategorier i princip är avsedda att uppfylla olika slutanvändarbehov, men slutanvändarna använder regelbundet en cykel i en viss kategori för många olika ändamål.
(47)
Följaktligen finns det inga klara skiljelinjer som bygger på slutanvändarnas och konsumenternas uppfattningar om olika kategorier.
(48)
Vidare gör unionstillverkarna själva ofta ingen skillnad mellan cyklar klassificerade i olika kategorier när det gäller tillverkning, distribution och bokföring. De använder faktiskt ofta en likartad tillverkningsprocess för alla kategorier av cyklar.
(49)
Vidare säljs cyklarna i de olika kategorierna genom liknande distributionskanaler på unionsmarknaden, t.ex. genom specialiserade återförsäljare, sportaffärskedjor och stormarknader.
(50)
Kommissionen drog därför slutsatsen att samtliga kategorier utgör en enda produkt.
(51)
En part tog upp att den aktuella undersökningen omfattar två KN-nummer enligt skäl 38, medan den tidigare undersökning som tas upp i skäl 5 omfattade tre KN-nummer, nämligen ex 8712 00 10, 8712 00 30 och ex 8712 00 80. Det bör i detta sammanhang påpekas att ändringarna av numren berodde på ändringar i kombinerade nomenklaturen vilka infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 1006/2011 (15), som trädde i kraft den 1 januari 2012.
(52)
I detta sammanhang hävdade parten att cyklar utan kullager inte skulle betraktas som samma produkt som cyklar med kullager. Undersökningen visade dock att cyklar med kullager och utan har samma tekniska egenskaper och användningsområden. Vidare har parten inte styrkt sina påståenden med någon stödjande bevisning, och det avvisas därför.
(53)
Dessutom hävdade parten att de genomsnittliga importpriserna enligt Eurostat skiljer sig kraftigt för de båda KN-nummer som omfattar den berörda produkten. I detta avseende betonas det, såsom anges i skäl 157, att det genomsnittspris som redovisas av Eurostat på grund av produktblandningen endast kan fungera som indikator på pristrender och inte är användbart vid jämförelse av försäljningspriser mellan olika länder och unionen.
(54)
Efter meddelandet av uppgifter upprepade en part sitt påstående att de olika typer av cyklar som ingår i denna undersökning inte är likadana produkter och påstod sig ha lämnat faktiska bevis som bevisade de skillnader när det gäller råvaror, fysiska egenskaper, tekniska egenskaper och användningsområden som skulle finnas mellan de olika typerna av cyklar.
(55)
I detta avseende bör det påpekas att den faktiska bevisning som parten påstår sig ha lämnat i själva verket är den studie som kommissionen utvärderar i skäl 42. Efter vederbörlig bedömning konstaterade kommissionen att det av de orsaker som anges i skäl 42 var diskutabelt hur representativa resultaten i denna studie egentligen var.
(56)
Parterna hävdade att tvåhjuliga barncyklar, som parten definierar som cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum, borde undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökningen. Dessa påståenden grundades på antagandet att dessa cyklar tydligt skilde sig från andra typer av cyklar som omfattas av den aktuella undersökningen, i synnerhet genom att de används under en begränsad tid och är enklare till konstruktionen.
(57)
Dessa påståenden ansågs dock inte motivera ett beslut om att undanta cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum från definitionen av den berörda produkten, eftersom de inte hade underbyggts tillräckligt väl med uppgifter som visade att man i denna undersökning kan dra en tydlig skiljelinje mellan cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum och andra cykeltyper som ingår i undersökningen. I själva verket konstaterades att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum har gemensamt med den berörda produkten - ett pedaldrivet fordon som förs framåt av mänsklig kraft och som har mer än ett hjul fästat vid en ram - var mycket viktigare än eventuella skillnader (dvs. främst hjulets storlek). Vidare tycktes varken produktion, försäljningskanaler eller kundservice uppvisa några grundläggande särdrag om man jämförde med andra cykeltyper i undersökningen. Det faktum att cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum utgör ett eget produktsegment inom den berörda produktdefinitionen motiverar inte att de utesluts från den. Det konstaterades att det inte fanns någon klar skiljelinje mellan cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum och den berörda produkten. Snarare överlappar definitionen av den förstnämnda till stor del definitionen av den berörda produkten, nämligen att det är ett pedaldrivet fordon som förs framåt av mänsklig kraft, som har mer än ett hjul och som i huvudsak används för transport och sport. I detta avseende visade undersökningen att en av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna faktiskt exporterade cyklar med hjulstorlek på 12 tum till unionen, vilka inte nödvändigtvis betraktades som barncyklar. Det rörde sig nämligen om hopfällbara cyklar för vuxna och cykelns förvaringsmöjligheter utgjorde i sammanhanget en viktig egenskap.
(58)
Begäran om att undanta cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum från den produktdefinition som är föremål för undersökningen avvisas därför.
2. Likadan produkt
(59)
De cyklar som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden, de som tillverkas och säljs på marknaden i det jämförbara landet och de som importeras till unionsmarknaden från Kina har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
1.1 Bedömning av marknadsekonomisk status
(60)
Vid antidumpingsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:
-
Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.
-
Företagen har en enda tydlig uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(61)
I den nuvarande undersökningen ansökte alla exporterande grupper som till en början var samarbetsvilliga om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketter om detta inom angivna tidsfrister.
(62)
Kommissionen sökte all information som bedömdes nödvändig för alla exporterande grupper som inledningsvis var samarbetsvilliga i undersökningen och kontrollerade den information som lämnades i ansökan om marknadsekonomisk status på plats hos de berörda grupperna.
(63)
Svaret från en grupp, Giant China, ansågs ha väsentliga brister eftersom det inte innehöll all begärd information om gruppens struktur, oberoende av kommissionens ansträngningar att få fram den nödvändiga informationen från gruppen.
(64)
Såsom krävs enligt artikel 18.1 i grundförordningen underrättades Giant China om att kommissionen sannolikt skulle tillämpa de fakta som den hade tillgång till och uppmanades att inkomma med synpunkter. Giant China vägrade dock lämna den begärda informationen till kommissionen, varför artikel 18.1 i grundförordningen tillämpades och ansökan om marknadsekonomisk status avslogs.
(65)
Vidare visade undersökningen att marknadsekonomisk status inte kunde beviljas någon av de kinesiska företagsgrupperna eftersom ingen av dem uppfyllde alla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, av följande skäl:
(66)
Ingen av de samarbetsvilliga exporterande grupperna visade att de uppfyllde kriterium 1 på grund av statlig inblandning i beslut som rör de huvudsakliga råvarorna (stål och aluminium). Kostnaden för stål och aluminium utgör för de samarbetsvilliga exporterande grupperna minst ca 20-25 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten. Många företag är helt vertikalt integrerade, vilket innebär att de köper aluminiumstycken och stål för att tillverka rör som sedan används för tillverkning av ramar/gafflar och slutligen cyklarna.
(67)
Undersökningen visade att de tre samarbetsvilliga kinesiska grupperna av exporterande tillverkare förvärvade det stål och det aluminium som användes för tillverkning av den berörda produkten på den kinesiska hemmamarknaden.
(68)
Priserna grundar sig på noteringen för aluminium på den statligt kontrollerade Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (nedan kallad börsen eller SHFE). SHFE är en börs som endast är öppen för företag som är registrerade i Kina och kinesiska medborgare, och den kontrolleras av en statlig tillsynsmyndighet. Flera av de regler som styr denna börs funktionssätt bidrar till små variationer och priser som inte avspeglar marknadsvärdet på SHFE: de dagliga prisfluktuationerna är begränsade till 4 % över eller under slutkursen för föregående börsdag, handeln är lågfrekvent (fram till den femtonde dagen i varje månad), terminsavtal är begränsade till högst tolv månader och transaktionsavgifter tas ut av både börsen och mäklarna.
(69)
När det gäller transaktioner på SHFE kan fysiska leveranser dessutom endast ske i ett godkänt varumagasin i Kina, till skillnad från internationella börser, där leveranserna kan ske över hela världen. Eftersom SHFE är en plattform endast för fysisk utväxling (inga derivatinstrument säljs), isolerar detta fullständigt den kinesiska aluminiummarknaden. Arbitrage mot den globala referensen London Metals Exchange (LME) eller andra marknader är följaktligen inte möjligt i praktiken och börsens verksamhet är isolerad från andra världsmarknader. En utjämning mot dessa marknader kan därför inte ske. Under översynsperioden var noteringen för aluminiumpriset ca 7 % lägre på SHFE (exklusive mervärdesskatt) än på LME (likaledes exklusive mervärdesskatt), vid jämförelse av spotpriser.
(70)
Staten har också inflytande över prissättningsmekanismerna på SHFE, eftersom den via det statliga organet State Reserve Bureau och andra statliga organ både säljer och köper primärt aluminium. Dessutom fastställer staten dagliga prisbegränsningar via SHFE:s regler, som har godkänts av den statliga tillsynsmyndigheten, China Securities Regulatory Commission (CSRC).
(71)
Kina stödjer bearbetning av aluminiumprodukter genom att bevilja en partiell återbetalning av mervärdesskatt vid export av många aluminiumprodukter (för cyklar är procentsatsen 15 %). Vid export av primärt aluminium utgår däremot ingen återbetalning. Detta är ett incitament för den kinesiska industrin att bearbeta aluminium och har direkt bäring på tillgången till och priset på primärt aluminium på hemmamarknaden. Dessutom visade undersökningen att primärt aluminium för export är föremål för en 17-procentig skatt, medan ingen exportskatt tillämpas på export av cyklar. Detta stärker undersökningsresultatet att den kinesiska statens utövar inflytande på hemmamarknaden för aluminium. Dessa verktyg pressar ned de priserna på hemmamarknaden och uppmuntrar den inhemska industrin att tillverka färdiga varor som innehåller aluminium (såsom den berörda produkten) både för hemmamarknaden och exportmarknaderna.
(72)
Ytterligare en snedvridning beror på att den kinesiska staten ingriper på marknaden via State Reserves Bureau (SRB), som ingår i National Development Reform Commission (NDRC). I slutet av 2008 och i början av 2009 började SRB köpa upp lager av primärt aluminium från kinesiska smältverk för att stimulera priset på varan. SRB sålde tillbaka primärt aluminium på marknaden t.ex. i början av november 2010, såsom rapporterades av Bloomberg (16). Nyhetsbyrån Xinhua News Agency rapporterade om uppköpen av lager i december 2008, och förklarade att avsikten var att köpa upp 300 000 ton aluminium till priser som var 10 % högre än marknadspriset i syfte att få upp priserna (17). SRB:s plan att samla aluminium i lager omfattade inköp från flera kinesiska smältverk, även om omkring hälften måste köpas från Aluminium Corporation of China Ltd. Det ovanstående visar att den kinesiska staten har en framträdande roll i prissättningen på primärt aluminium och utövar inflytande på marknaden.
(73)
Att det betydande statliga inflytande som beskrivs ovan är tydligt riktat framgår bland annat av den tolfte femårsplanen för aluminium (2011-2015), där den kinesiska regeringen uttryckligen anger att den har för avsikt att ”anpassa återbetalningen av skatt och exportskatt samt andra ekonomiska stimulansåtgärder, samt strikt kontrollera den totala ökningen och exporten av primära produkter”. Denna plan är en fortsättning på den politik som tillämpades i den föregående planen för aluminium. Dessa planer har genomförts under många år, och som framgår ovan var flera genomförandeåtgärder i kraft under översynsperioden.
(74)
De många snedvridningar av de kinesiska priserna på primärt aluminium som förorsakas av staten påverkar således råvarupriserna. Tillverkarna åtnjuter dessutom en fördel på grund av snedvridningarna, eftersom de vanligen gör sina inköp på den kinesiska marknaden från lokala leverantörer som använder priserna på den kinesiska spotmarknaden (eller SHFE) som riktmärke. Under översynsperioden låg dessa priser ca 7 % lägre än världsmarknadspriserna. I teorin kan kinesiska företag även köpa vissa kvantiteter till LME-priser, när priserna på den kinesiska marknaden är högre till följd av statliga ingripanden, medan motsatsen inte är möjlig för icke-kinesiska aktörer.
(75)
Därför drogs slutsatsen att den kinesiska marknaden för aluminium är snedvriden på grund av betydande statligt inflytande.
(76)
Ingripanden från den kinesiska statens sida i stålsektorn demonstreras av att en stor majoritet bland de stora kinesiska ståltillverkarna är statligt ägda och den installerade kapaciteten och produktionen av stål påverkas av de olika femåriga industriplanerna, framför allt den nuvarande tolfte femårsplanen (2011-2015) för järn- och stålsektorn.
(77)
Staten utövar också en väsentlig kontroll över marknaden för råvaror. Koks (tillsammans med järnmalm den huvudsakliga råvaran för att tillverka stål) omfattas av kvantitativa exportrestriktioner och av en exporttull på 40 %. Slutsatsen kan därför dras att den kinesiska stålmarknaden är snedvriden på grund av betydande statliga ingrepp.
(78)
En antidumpningsundersökning som kommissionen genomförde (18) bekräftade det statliga inflytandets betydelse även i den specifika sektorn stålrör, som är det huvudsakliga råmaterial som används för tillverkning av stålcyklar.
(79)
Därför drogs slutsatsen att den kinesiska marknaden för stål är snedvriden på grund av betydande statligt inflytande.
(80)
Under sådana omständigheter har företagen varken varit i stånd att bevisa att deras affärsbeslut gällande förvärv av råmaterial inte är föremål för betydande statligt inflytande eller att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärden. Därför kunde de inte visa att de uppfyller kriterium 1.
(81)
När det gäller de övriga fyra kriterierna kunde de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna visa att de uppfyller dessa.
(82)
Med tanke på resultaten ovan för kriterium 1 ansågs det efter samråd med rådgivande kommittén att marknadsekonomisk status skulle avslås för de tre samarbetsvilliga kinesiska grupperna av exporterande tillverkare.
(83)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda företagen i Kina och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.
1.2 Parternas synpunkter
(84)
Efter underrättelsen om marknadsekonomisk status hävdade ett företag att vägran att bevilja marknadsekonomisk status bygger på den kinesiska cykelindustrin som helhet och inte på enskilda företag. I detta avseende noteras det att även om kommissionen bedömde stål- och aluminiumsektorerna i Kina finns det ett klart samband mellan stål- och aluminiummarknaderna i Kina och de samarbetsvilliga gruppernas inköp av stål- och aluminiumprodukter.
(85)
Vidare hävdades det att kostnadsfördelen för de kinesiska cykeltillverkarna när det gällde stål och aluminium är oväsentlig eftersom den endast representerar mellan 1,4 % och 1,75 % när man beaktar att primärt aluminium och stål står för 20-25 % av tillverkningskostnaden för cyklar och att prisskillnaden mellan LME- och SHFE-priser var 7 % under översynsperioden.
(86)
I detta avseende ska det betonas att den avgörande faktorn vid analysen är råmaterialets andel av tillverkningskostnaden (vilken i detta fall var väsentlig, eftersom den stod för minst 20-25 % av tillverkningskostnaden) och det faktum att råmaterialmarknaden är snedvriden i Kina. Snedvridningens exakta kvantitativa inverkan på företagets kostnad anses inte vara en avgörande faktor.
(87)
Vidare hävdades det att en annan av kommissionens undersökningar har innefattat analys av priserna på direkta råmaterial som används vid tillverkning av den berörda produkten och inte priset på det primära råmaterialet och att kommissionen därför i detta fall borde ha bedömt det statliga inflytandet på priserna på direkta råmaterial, dvs. på strängpressat aluminium och inte på det primära aluminium som är det primära råmaterialet.
(88)
I detta avseende konstateras det att varje undersökning analyseras utifrån sina egna förutsättningar. Vidare tyder det faktum att marknaden för primärt aluminium kontrolleras av staten på att inte heller marknaden för intermediära aluminiumprodukter verkar under marknadsmässiga förhållanden, dvs. återspeglar utbud och efterfrågan. Påståendet avvisades därför.
(89)
Det hävdades också att eventuella prisskillnader på primärt aluminium mellan SHFE och LME inte behöver leda till en prisskillnad på strängsprutad aluminiumlegering mellan de respektive marknaderna, och att hänsyn måste tas till faktorer som tillverkningseffektivitet, outnyttjad kapacitet och kostnad för miljörelaterade skyldigheter.
(90)
I detta avseende understryks det att inga bevis lämnades som stöd för detta påstående. Utan bevis kunde kommissionen inte analysera och kontrollera detta påstående, som därför avvisades.
(91)
Dessutom hävdades det att kommissionen genom att ignorera att det finns ett antal efterföljande intermediära produkter även ignorerade de faktiska egenskaperna och faktorerna för prissättning av slutprodukterna i form av cyklar. Särskilt gäller att eftersom cykeln säljs direkt till slutkonsumenten (till skillnad från primärt aluminium) avgör andra faktorer än priset på råmaterialet priset på cyklar, t.ex. cykelns specifika tekniska egenskaper och efterfrågan från konsumenterna.
(92)
Inga konkreta detaljer tillhandahölls dock om dessa egenskaper och faktorer till vilka hänsyn borde tas, och därför kunde kommissionen inte ha synpunkter på dem.
(93)
Vidare hävdades det att kommissionen hade gjort en felbedömning av de principer som ligger till grund för SHFE:s verksamhet. Det hävdades att CSRC reglerar SHFE:s funktioner på motsvarande sätt som bland annat Autorité des marchés financiers (AMF) i Frankrike eller Financial Services Authority (FSA) i Förenade kungariket och att CSRC:s roll och specifika tillsyns- och övervakningsåtgärder är förenliga med G-20-principerna. Därmed skulle de slutsatser om marknadsekonomisk status som bygger på CSRC:s roll och SHFE:s verksamhet sakna grund.
(94)
Det konstateras att företaget inte tog någon hänsyn till att FSA (19) och AMF (20) är oberoende, icke-statliga organ medan CSRC är en enhet på ministerienivå som är direkt underställd statsrådet (21). Statsrådet är såväl statsmaktens högsta verkställande organ som det högsta förvaltningsorganet (22). Detta är ytterligare ett exempel på att staten är aktivt involverad i regleringen av aluminiummarknaden i Kina. När det gäller efterlevnaden av G-20-principer har företaget bara kommit med ett påstående utan att verkligen förklara till vilka principer man hänvisar. Argumentet avvisades därför.
(95)
Vidare var företaget inte enigt med kommissionens bedömning att arbitrage mellan den globala referensen LME eller andra marknader och SHFE:s priser inte är möjligt och att SHFE:s verksamhet därför är isolerad från andra världsmarknader.
(96)
Det konstateras att detta motsäger företagets godtagande av prisskillnaden mellan SHFE och LME under den period när SHFE-priset var högre än LME-priserna genom att hävda att de kinesiska tillverkarna under den perioden betalade mer för aluminiumprodukter än unionstillverkarna.
(97)
Dessutom hävdade företaget att SHFE från och med 2010 började tillåta fysiska leveranser av aluminium till förseglade varumagasin i Shanghais frihandelsområde. Därav följer att detta påstående inte motsäger utan snarare bekräftar kommissionens bedömning att fysiska leveranser endast kan ske i varumagasin i Kina som har godkänts av SHFE, till skillnad från internationella börser, där leveranserna kan ske över hela världen.
(98)
Det hävdades också att SHFE är en terminsmarknad, att handel med terminskontrakt på aluminium har skett på SHFE sedan 1991 och att kommissionens bedömning att inga derivat säljs på SHFE därmed är felaktig.
(99)
SHFE är faktiskt en terminsmarknad. De terminskontrakt som handlas på SHFE fullgörs dock genom fysisk leverans. Derivatprodukter utan fysisk leverans, dvs. som inte i praktiken utövas utan är föremål för handel före leveransdatum, är begränsade i Kina, och därför är SHFE endast en plattform för fysisk handel som isolerar den kinesiska aluminiummarknaden.
(100)
Det hävdades också att kommissionens resonemang när det gäller effekterna på cykelpriserna av åtgärder rörande mervärdesskatt/skatt och lagerhållningsåtgärder rörande primärt aluminium är ekonomiskt tvivelaktigt och otillfredsställande.
(101)
Eftersom företaget inte förklarar vilka faktorer kommissionen inte tar upp i sin analys och inte heller styrkte detta påstående mer än så var det omöjligt för kommissionen att lämna synpunkter.
(102)
Vidare hävdades det att det finns likheter mellan industripolitiken i Kina och i EU och att kommissionen inte har visat att Kinas industripolitik har någon direkt eller väsentlig inverkan på de kinesiska exporterande tillverkarnas beslut om insatsvaror, cykeltillverkning eller försäljningsverksamhet.
(103)
Det konstateras att det inte specificerades till vilken EU-politik företaget hänvisade och att kommissionen därför inte kan lämna synpunkter på detta påstående. När det gäller påståendet att det inte har visats att industripolitiken i Kina har någon väsentlig inverkan på de kinesiska exporterande tillverkarnas beslut om insatsvaror, tillverkning eller försäljning konstateras det dessutom att det faktum att en femårsplan föreligger för aluminiumsektorn i Kina samt snedvridningen av aluminiumpriset, som förhandlas på en isolerad börs när aluminium representerar 20-25 % av den totala tillverkningskostnaden för en cykel, tyder på en klar koppling mellan Kinas industripolitik och de kinesiska exporterande tillverkarna av cyklars beslut om produktionsfaktorer, tillverkning och försäljning.
(104)
Det hävdades också att kommissionen inte höll den tidsfrist på tre månader som anges i grundförordningen. I detta avseende noteras det att kommissionen på grund av de kinesiska exportörernas mycket dåliga samarbetsvilja gjorde extra ansträngningar att få till stånd ett bättre samarbete genom att kontakta ytterligare ett stort antal exportörer som identifierades senare i undersökningen. Därför kunde besluten om marknadsekonomisk status inte fattas inom den stipulerade perioden. Vidare erinras det om att tribunalen (23) nyligen ansåg att ett beslut om marknadsekonomisk status som fattas efter den tidsfrist på tre månader som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen inte i sig räcker för en ogiltigförklaring av en förordning om införande av en dumpningstull. Det noteras också att artikel 2.7 i grundförordningen under tiden har ändrats, vilket har medfört att kommissionen endast ska fatta beslut om marknadsekonomisk status när det gäller företag som ingår i ett stickprov och att ett sådant beslut normalt ska fattas inom sju månader räknat från undersökningens inledning och hur som helst senast inom åtta månader (24). Denna ändring är tillämplig på alla nya och pågående undersökningar, inklusive den nuvarande. Besluten fattades inom åtta månader från datum för inledandet.
(105)
Med tanke på ovanstående avvisas påståendet om att tidsfristen på tre månader inte skulle ha hållits.
1.3 Parternas begäran
(106)
En part begärde att även anspråken på marknadsekonomisk status från tillverkare i Kina som slutat exportera till unionen skulle analyseras. Det hävdades att dessa tillverkare slutade exportera till unionen endast på grund av de antidumpningstullar som tillämpats sedan 2005.
(107)
I detta avseende understryks det att undersökningsresultaten när det gäller dumpning och skada gäller den översynsperiod som fastställts i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen. Detta innebär att även data som samlats in från exporterande tillverkare i syfte att fastställa ett normalvärde och exportpriset strikt gäller endast den perioden. Analys av marknadsekonomisk status genomförs inom ramen för fastställandet av normalvärdet för exporterande tillverkare i Kina och detta jämförs sedan med exportpriset under samma period. Om en tillverkare inte exporterade den berörda produkten under översynsperioden kan inget exportpris fastställas och ingen dumpningsmarginal beräknas. Därför finns det ingen anledning att granska marknadsekonomisk status för en tillverkare som inte exporterade den berörda produkten under översynsperioden. Det erinras dock om att alla exporterande tillverkare har möjlighet att begära en så kallad interimsöversyn för att få sin situation granskad enligt artikel 11.3 i grundförordningen, och att de exporterande tillverkare som inte har exporterat den berörda produkten under den undersökningsperiod på vilken åtgärderna baserades har möjlighet att begära en så kallad översyn av en ny exportör enligt artikel 11.4 i samma förordning.
(108)
Parten tar i sin begäran även upp domstolens dom i Brosmannmålet (25) och förefaller antyda att tillverkare i Kina på den grunden skulle ha rätt att lämna in ansökningsblanketter om marknadsekonomisk status även om de inte exporterade den berörda produkten till unionen under den nuvarande undersökningsperioden. Det konstateras att domen inte tar upp läget när det gäller anspråk på marknadsekonomisk status från exporterande tillverkare som inte exporterade under undersökningsperioden och att den därför inte är relevant i detta sammanhang.
(109)
Begäran avvisades därför.
(110)
Det hävdades också att exportpriserna för de företag som inte exporterade till unionen under översynsperioden skulle fastställas på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på någon annan skälig grund.
(111)
I detta avseende konstateras det att artikel 2.9 i grundförordningen inte uttryckligen implicerar att ett exportpris ska konstrueras för tillverkare i det berörda landet om de inte har exporterat någon mängd till unionen. Tvärtom hänvisar artikel 2.9 i grundförordningen till det pris till vilket de importerade produkterna första gången säljs vidare som en grund för att konstruera exportpriset, och till justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, vilket implicerar att importer till unionen faktiskt förekommit. Frasen ”någon annan skälig grund” i den första meningen i denna bestämmelse gäller särskilda fall där de föregående metoder som tas upp inte kan tillämpas. Detta ändrar inte det faktum att artikeln förutsätter att importer till unionen har förekommit under översynsperioden.
1.4 Slutsats
(112)
På grundval av ovanstående kunde ingen av de kinesiska grupper som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Det ansågs därför att marknadsekonomisk status skulle avslås för alla dessa grupper.
2. Individuell behandling
(113)
Genom förordning (EU) nr 765/2012 (26), som trädde i kraft den 6 september 2012, ändrade Europaparlamentet och rådet artikel 9.5 i grundförordningen. Enligt artikel 2 i förordning (EU) nr 765/2012 ska ändringen endast gälla undersökningar som inleds efter förordningens ikraftträdande. Eftersom den nuvarande undersökningen inleddes den 9 mars 2012 gällde ändringen inte undersökningen.
(114)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, utom i de fall där företag i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa att såväl deras exportpriser och exportkvantiteter som deras försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att en eventuell statlig inblandning inte är av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(115)
De tre samarbetsvilliga exporterande grupper som begärde marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Utifrån tillgänglig information har det fastställts att alla tre grupperna i Kina uppfyller alla kraven för individuell behandling.
3. Normalvärde
3.1 Jämförbart land
(116)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(117)
I tillkännagivandet om inledande föreslog kommissionen Mexiko för detta ändamål. Mexiko användes som jämförbart land även i den tidigare undersökningen som gällde Kina.
(118)
Alla berörda parter fick möjlighet att lämna synpunkter på det planerade valet av jämförbart land.
(119)
En part hävdade att Mexiko inte var det bästa valet för jämförbart land utan att Taiwan var ett bättre alternativ eftersom Taiwan är en stor cykeltillverkare, hade mer gemensamt med Kina än Mexiko hade och sannolikt ger ett mer tillförlitligt normalvärde.
(120)
Kommissionen försökte uppnå samarbete från 15 länder, nämligen Bangladesh, Filippinerna, Förenta staterna, Indien, Indonesien, Kambodja, Kanada, Malaysia, Mexiko, Norge, Sri Lanka, Taiwan, Thailand, Tunisien och Turkiet.
(121)
Kommissionen mottog svar på frågeformuläret endast från tre mexikanska cykeltillverkare som också godtog att deras svar kontrollerades på plats hos dem. Inga andra företag från något av de kontaktade länderna var samarbetsvilligt. Dessa tre tillverkare hade en inhemsk försäljning som representerade över 30 % av den mexikanska marknaden, vilken uppskattades till ca 1,7 miljoner enheter 2011. Över 14 tillverkare och flera importörer befanns vara verksamma i en konkurrensutsatt miljö. Importen av cyklar 2011 hade huvudsakligen sitt ursprung i Kina (över 60 %) och Taiwan (20 %). Denna import utgjorde ca 5 % av hemmamarknaden (källa: årsrapporten från den mexikanska sammanslutningen av cykeltillverkare, Anafabi).
(122)
Den mexikanska marknadsprofilen för den berörda produkten, antalet aktörer, konkurrensen på hemmamarknaden och tillverkningsprocessens karaktär bekräftade att Mexiko fortfarande var ett lämpligt jämförbart land. Med tanke på ovanstående kunde den mexikanska marknaden betraktas som representativ och konkurrensutsatt. Därför drogs slutsatsen att Mexiko var ett lämpligt jämförbart land.
3.2 Bestämning av normalvärde i det jämförbara landet
(123)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerad information som mottagits från tillverkarna i det jämförbara landet i enlighet med beskrivningen nedan.
(124)
Undersökningen visade att den berörda produkten såldes i representativa kvantiteter på den mexikanska hemmamarknaden.
(125)
Vidare analyserades det huruvida denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden.
(126)
Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden, stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga priset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på de faktiska försäljningspriserna på den inhemska marknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under översynsperioden, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte.
(127)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(128)
Vidare avslöjade undersökningen ingen ny produkttyp för vilken ingen lönsam försäljning förelåg.
4. Exportpris
(129)
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
(130)
Om försäljningen skedde via en närstående importör eller ett närstående handelsföretag konstruerades exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriserna för den närstående importören till de första oberoende kunderna i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller vinstmarginalen användes den vinst som gjorts av en icke-närstående importör/ett icke närstående handelsföretag på den berörda produkten eftersom den verkliga vinsten för den närstående importören/det närstående handelsföretaget inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och den närstående importören/det närstående handelsföretaget.
(131)
Som anges i skälen 63 och 64 vägrade Giant China att förse kommissionen med nödvändiga uppgifter om såväl gruppens struktur som väsentliga uppgifter om produktion, försäljningsvolym och priser för den berörda produkten vid export till unionen under översynsperioden från de företag som ingår i Jinshan Development and Construction Ltd group (Jinshan Group) och som var involverade i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten i Kina. Följaktligen tillämpades artikel 18.1 i grundförordningen på exportpriset.
(132)
Giant China ifrågasatte tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen både när det gäller avslaget på ansökan om marknadsekonomisk status och tillämpningen av tillgängliga uppgifter på exportprisberäkningarna. Företaget hävdade att de uppgifter som kommissionen begärt in inte behövdes för beräkningen av dumpningsmarginalen. Giant China hävdade vidare att de uppgifter som begärts in från Jinshan Group i Kina inte var relevanta för bedömningen av marknadsekonomisk status eller exportprisberäkningarna eftersom de endast mycket indirekt hade anknytning till Giant China och dess närstående företag (Giant Group).
(133)
Undersökningen bekräftade dock att ett av Giant Groups dotterbolag, som aktivt tillverkade och exporterade den berörda produkten till unionen under en del av översynsperioden, nämligen Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co. Ltd (nedan kallat GP) via gemensamma aktieinnehav samt strukturella och förvaltningsmässiga förbindelser var närstående till Jinshan Group och att denna grupp var involverad i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Eftersom de företag som ingick i Jinshan Group och som var involverade i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten i Kina inte hade lämnat några svar på formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret rörande antidumpning, kunde kommissionen inte bedöma i vilken utsträckning Jinshan Groups tillverkning och försäljning av den berörda produkten inverkade på fastställandet av exportpriset med avseende på GP och följaktligen på Giant som hel grupp. Det kunde heller inte undersökas om villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen var uppfyllda. På grund av bristen på samarbete i detta hänseende måste Giant Chinas påståenden avvisas.
(134)
Dessutom hävdade Giant China att det inte är nödvändigt att ta hänsyn till prisuppgifter för andra exporterande tillverkare vid beräkningen av den enskilda marginalen för en exporterande tillverkare om inte Giant Group och Jinshan Group bildar en enda enhet med tanke på de nära ekonomiska, kommersiella och förvaltningsmässiga banden.
(135)
Bevisningen i ärendet stöder konstaterandet att GP och Jinshan Group är närstående företag och har nära band när det gäller aktieinnehav, struktur och förvaltning. I brist på fullständiga uppgifter om samtliga parter som är närstående till GP, särskilt kinesiska cykelexporterande tillverkare som är dotterföretag till Jinshan Group, är det omöjligt att utföra fullständiga och tillförlitliga beräkningar av exportpriset. Därmed är det också omöjligt att erhålla en individuell dumpningsmarginal för GP, vilket följaktligen gäller Giant Group som helhet.
(136)
Det hävdades också att kommissionens begäran om uppgifter krävde orimliga arbetsinsatser från Giant Chinas sida och att företaget handlat efter bästa förmåga i undersökningen. I detta avseende bör det påpekas att det, fram till dess att kommentarerna till det slutliga meddelandet av uppgifter inkom, inte lämnats in någon bevisning som visar att Giant China ansträngt sig för att samla in de uppgifter som krävs i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret rörande antidumpning för de företag i Jinshan Group som är involverade i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Giant China hävdade under undersökningens gång att det var onödigt att lämna in de begärda uppgifterna men däremot inte att det var orimligt betungande att få fram dessa uppgifter. Giant China lämnade in bevis för påstådda ansträngningar först efter det slutliga meddelandet av uppgifter, i ett stadium där dessa uppgifter var omöjliga att verifiera. De kunde därför inte längre tas i beaktande.
(137)
Giant China hävdade att det hur som helst inte fanns någon risk för att eventuella antidumpningsåtgärder skulle kringgås genom att exempelvis de två grupperna bytte tillverkning sinsemellan eftersom GP, som utgjorde den enda kopplingen mellan de två grupperna, upphörde med all verksamhet i september 2011. Härvid bör det påpekas att GP i slutet av översynsperioden fortfarande existerade som företagsenhet, något som också bekräftades av Giant China. Därför kan produktionsverksamheten komma att återupptas när som helst i framtiden och det faktum att GP påstods ha upphört med all verksamhet i september 2011 är inte relevant. Dessutom hävdade Giant China att risken för kringgående skulle ha kunnat hanteras på ett annat sätt, dvs. genom den övervakningsklausul som nämns i skälen 276 och 277. Härvid bör det påpekas att övervakningsklausulen endast gäller icke närstående företag, vilket betyder att riskerna är olika varandra och att samma typ av åtgärder inte skulle kunna tillämpas.
(138)
Dessutom hävdade Giant China att ett kontrollbesök i GP:s lokaler i Kina borde ha ägt rum i syfte att kontrollera företagets produktion och försäljningsverksamhet efter september 2011. I detta avseende bör det noteras att det inte ansågs relevant huruvida GP upphört med sin verksamhet efter september 2011. Även om så skulle ha varit fallet kunde GP ha återupptagit sin cykeltillverkning och försäljningsverksamhet när som helst och en kontroll på plats skulle inte ha minskat risken för det.
(139)
Dessutom lämnade Giant China in bevis på att Giant Groups aktier i GP såldes först den 30 mars 2013. Det bör emellertid påpekas att denna transaktion ägde rum efter översynsperioden. Detta tillsammans med att undersökningen befann sig i ett sent skede innebär att dessa uppgifter inte kan kontrolleras och att de inte heller är relevanta inom ramen för denna undersökning. Detta faktum kan dock övervägas vid lämpligt tillfälle i linje med grundförordningens bestämmelser, om Giant skulle begära en översyn av sin situation efter försäljningen av andelarna.
(140)
I samma inlagor har Giant China lämnat andra förtydliganden till kommissionens bedömning vilka kräver att artikel 18.1 i grundförordningen tillämpas. De är emellertid inte av sådan art att de ändrar kommissionens ursprungliga bedömning.
(141)
Därför bekräftas undersökningsresultaten rörande tillämpning av artikel 18.1 i grundförordningen på Giant Group.
5. Jämförelse
(142)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes vid behov med hänsyn till såväl indirekta skatter, rabatter och handelsled som transport-, försäkrings- och hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings- och kreditkostnader och bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
6. Dumpningsmarginal
6.1 För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna
(143)
För de tre samarbetsvilliga företagen fastställdes dumpningsmarginaler genom jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de samarbetsvilliga mexikanska tillverkarna och varje företags vägda genomsnittliga exportpris till unionen, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(144)
Dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är följande.
Företag
Dumpningsmarginal
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd
0 %
6.2 För alla övriga exporterande tillverkare
(145)
Med tanke på den mycket begränsade samarbetsvilja som fanns i Kina, vilket tas upp i skäl 22 och 24, kan resultaten för de samarbetsvilliga företagen inte anses representativa för landet. Därför kan den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla övriga exporterande tillverkare i Kina inte ses över.
(146)
Därför bibehålls den landsomfattande dumpningsmarginal som fastställs genom förordning (EG) nr 1095/2005, dvs. 48,5 %, härmed oförändrad.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(147)
Det beräknas att den likadana produkten tillverkas av ca 380 kända tillverkare i unionen. Dessutom har sex nationella sammanslutningar av unionstillverkare gett sig till känna.
(148)
All tillgänglig information, inbegripet data som samlats in från unionstillverkare och nationella sammanslutningar, samt tillverkningsstatistik tillgänglig från kommissionen, används för att fastställa den totala produktionen i unionen, som uppgick till ca 11 miljoner cyklar under översynsperioden.
(149)
Unionstillverkarna som svarade för den sammanlagda unionstillverkningen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas hädanefter unionsindustrin.
(150)
Som redan nämnts valde man med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga unionstillverkare ut ett stickprov av åtta unionstillverkare. De stod för ca 25 % av unionsindustrins totala produktion och försäljning av den likadana produkten under översynsperioden. Alla unionstillverkare i stickprovet utnyttjade systemet med tullbefrielse som beskrivs i skäl 1.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukning i unionen
(151)
Unionsindustrins försäljning bedömdes på grundval av data insamlade från tillverkare som svar på frågeformulär och data insamlade från olika sammanslutningar av cykeltillverkare i unionen.
(152)
Unionens förbrukning fastställdes på grundval av hela unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, i enlighet med skattningen i skäl 151, plus importen från alla länder enligt uppgifter från Eurostat.
(153)
Den totala förbrukningen i unionen minskade från 22 459 062 enheter 2008 till 20 116 602 enheter under översynsperioden, dvs. med 10 % under skadeundersökningsperioden. Detta är huvudsakligen ett resultat av en minskning på 8 % mellan 2008 och 2009, medan förbrukningen förblev stabil därefter och endast minskade något under översynsperioden (med 2 %). Under 2009 påverkades marknaden främst av den ekonomiska krisen och har inte återhämtat sig sedan dess. En ytterligare minskning 2011 berodde huvudsakligen på fortsatt försiktighet med inköp från konsumenternas sida i det rådande ekonomiska klimatet.
Tabell 1
Förbrukning
2008
2009
2010
2011
Volym (enheter)
+
Total import
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Unionens tillverkning såld på unionsmarknaden
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Förbrukning
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Källa:
Eurostat, svar på frågeformuläret.
2. Import från Kina
2.1 Volymen av dumpad import och marknadsandelen för cyklar med ursprung i Kina
(154)
Importvolymen av den berörda produkten med ursprung i Kina fastställdes på grundval av statistik från Eurostat. Importvolymen från Kina minskade kraftigt mellan 2008 och 2009, från 941 522 enheter till 597 339 enheter, dvs. med 37 %. Under 2010 ökade importen, men under översynsperioden minskade den på nytt, till 581 459 enheter. Den betydande minskningen av importen från Kina sammanföll med den ekonomiska krisen och har inte återhämtat sig sedan dess. Totalt sett minskade den kinesiska importen med 38 % under skadeundersökningsperioden.
(155)
Den kinesiska marknadsandelen minskade i enlighet med detta från 4,2 % 2008 till 2,9 % under översynsperioden. Minskningen av marknadsandelen motverkades delvis av den minskade förbrukningen i unionen.
(156)
Det ska dock betonas att den relativt låga och minskande marknadsandelen för den kinesiska importen måste ses i ljuset av resultaten från den parallella pågående undersökning av kringgående som nämns i skälen 14 och 15 (se skälen 223 och 224).
Tabell 2
Import från Kina
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från det berörda landet (enheter)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Marknadsandel för importen från det berörda landet (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Källa:
Eurostat.
3. Priser på den berörda importen
3.1 Prisutveckling
(157)
Såsom fastställdes i förordning (EG) nr 1095/2005 kunde uppgifter från Eurostat endast användas i begränsad omfattning för att fastställa prisutvecklingen för dumpad import under perioden mellan 2008 och översynsperioden av följande skäl:
(158)
Importpriser baserade på uppgifter från Eurostat tog ingen hänsyn till de olika produkttyperna och de betydande prisskillnaderna mellan olika typer av den berörda produkten. Genomsnittspriserna per land är starkt påverkade av produktblandningen för varje land. Vidare föreligger det även vid jämförelse modell för modell av import från de samarbetsvilliga exportörerna inom samma produkttyper och modeller betydande prisskillnader beroende på cyklarnas komponenter. Därför är de priser som Eurostat kommit fram till fortsatt otillräckliga för denna undersökning. De importpriser som Eurostat kommit fram till för Kina, nedan angivna med hjälp av ett index, kan endast fungera som en indikator på prisutvecklingen och är inte användbara för jämförelse av försäljningspriser mellan olika länder och unionen.
(159)
Enligt uppgifter från Eurostat ökade de vägda genomsnittliga priserna för import från Kina väsentligt under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 3. De vägda genomsnittliga priserna för import från Kina anges nedan med hjälp av ett index. Eftersom det inte är känt vilken typ av cyklar som importerades från Kina och om det förekom några förändringar i produktmixen från ett år till ett annat, kan dock inga slutsatser dras.
Tabell 3
Importpris från Kina
2008
2009
2010
ÖP
Importpris från Kina
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Källa:
Eurostat.
3.2 Prisunderskridande
(160)
Prisunderskridandet för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som befanns tillämpa dumpning beräknades på grundval av deras faktiska kontrollerade exportpris (cif vid unionens gräns), både med och utan antidumpningstull. Unionsindustrins försäljningspriser var priserna för oberoende kunder i unionen, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Under översynsperioden, på grundval av olika produkttyper som definieras i frågeformuläret, befanns endast en av de exporterande tillverkarna tillämpa dumpning som uppgick till 61 % utan antidumpningstull och 44 % med antidumpningstull.
(161)
Med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja var mycket låg och att resultaten för de samarbetsvilliga företagen inte kunde anses vara representativa för landet samt att det genomsnittliga priset enligt Eurostat inte kunde anses avgörande, ansågs det att de nivåer för prisunderskridande som fastställdes under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång enligt förordning (EG) nr 1095/2005 och som nämns i skäl 3 bör användas som referens vid fastställande av det landsomfattande prisunderskridandet för Kina, eftersom ingen mer tillförlitlig information fanns att tillgå, dvs. 53 % efter avdrag av antidumpningstullen och 39 % med tullen.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(162)
Som redan nämnts i skälen 8, 9 och 10 tittade man under den föreliggande undersökningen dessutom på om unionsindustrins situation hade förändrats på ett sätt som skulle motivera en omvärdering av den skada som fastställts i ändringsinterimsöversynen. Undersökningen bekräftade följande: i) Enligt den allmänna trenden består produktionen av cyklar i unionen huvudsakligen av arbetsintensiv sammansättning av cykeldelar som utformats i enlighet med kundernas specifikationer och som har sitt ursprung i olika länder. ii) Undersökningen visade att EU-industrin fortsätter att försöka automatisera och strömlinjeforma monteringsprocessen för att kunna sänka produktionskostnaderna. Dessutom har vissa unionstillverkare dragit nytta av de jämförelsevis lägre arbetskostnaderna i Central- och Östeuropa om man jämför med den undersökningsperiod som ändringsinterimsöversynen omfattade. Tillverkningsstatistik som kommissionen har tillgång till bekräftar denna trend. iii) Undersökningen bekräftar att aluminiumlegering föredrogs som råmaterial, medan stål fortfarande var det huvudsakliga råmaterialet för enklare modeller och barncyklar. Mot bakgrund av dessa förändringar undersöktes unionsindustrins ekonomiska situation enligt beskrivningen nedan.
(163)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(164)
För skadeanalysen fastställdes följande skadeindikatorer:
-
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, tillväxt, dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för unionsindustrin som helhet för alla unionstillverkare, på grundval av uppgifter som inhämtades från nationella sammanslutningar av unionstillverkare och enskilda tillverkare i unionen. Där så var möjligt kontrollerades dessa faktorer mot de uppgifter för hela unionen som tillhandahållits genom relevant officiell statistik.
-
De mikroekonomiska indikatorerna (lager, enhetsförsäljningspris, tillverkningskostnad, kassaflöde, lönsamhet, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och löner) bedömdes för de unionstillverkare som ingick i stickprovet på grundval av den information de lämnade.
a) Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(165)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktion kontinuerligt och i snabbare takt än förbrukningen i unionen som visas i tabell 1 i skäl 153. Därmed minskade produktionen från 13 541 244 enheter 2008 till 11 026 646 under översynsperioden, vilket innebär en minskning på 19 %.
Tabell 4
Unionens totala produktion
2008
2009
2010
ÖP
Volym (enheter)
Produktion
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Källa:
Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik.
(166)
Produktionskapaciteten minskade med 5 % mellan 2008 och översynsperioden, vilket delvis motverkade effekten av den 19-procentiga produktionsminskningen på kapacitetsutnyttjandet. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 14 % under samma period och nådde 74 % under översynsperioden.
Tabell 5
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2008
2009
2010
ÖP
Volym (enheter)
Produktionskapacitet
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapacitetsutnyttjande (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Källa:
Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik.
b) Försäljningsvolym
(167)
Totalt sett minskade unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden på motsvarande sätt som förbrukningen i unionen och uppvisade en minskning med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 12 441 446 enheter 2008 till 11 276 240 enheter under översynsperioden. Mellan 2009 och 2010 fortsatte dock försäljningen minska medan förbrukningen var stabil, vilket återspeglades i en minskad marknadsandel för unionsindustrin 2010, såsom visas nedan i tabell 7 i skäl 168. Under översynsperioden ökade försäljningsvolymen igen men har inte nått 2008 års nivå.
Tabell 6
Unionsförsäljningen i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Volym (enheter)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Källa:
Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik.
c) Marknadsandel
(168)
Unionsindustrins marknadsandel ökade från 55,4 % år 2008 till 56,1 % under översynsperioden, dvs. en ökning på 0,7 procentenheter under översynsperioden. Denna obetydliga förbättring på 0,7 procentenheter jämfört med skadeundersökningsperioden innefattade en betydande minskning, från 56,4 % år 2009 till 52,9 % år 2010. Den totala ökningen av unionsindustrins marknadsandel kan mot bakgrund av den sjunkande försäljningsvolymen (se skäl 167) förklaras med den totala minskningen av förbrukningen (se skäl 153).
Tabell 7
Unionsindustrins marknadsandel
2008
2009
2010
ÖP
Unionens marknadsandel (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Källa:
Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik.
d) Sysselsättning och produktivitet
(169)
Den direkta sysselsättningen minskade med 17 %, från 14 197 anställda 2008 till 11 783 under översynsperioden. Denna nedgång följde minskningen av produktionsvolymen.
(170)
Tillverkningskostnaden sjönk totalt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Produktionsnedgången mellan 2008 och 2009 i kombination med konstant sysselsättning under samma period ledde till en minskning av produktiviteten mellan 2008 och 2009. Denna följdes av en ökning av produktiviteten mellan 2009 och 2010 som kan förklaras av omstrukturering av industrin och investeringar i effektivare produktionsprocesser under samma period. En ytterligare minskning av produktionsvolymen under översynsperioden i kombination med en mindre påtaglig nedgång i sysselsättningen ledde till ytterligare en minskning av produktiviteten under översynsperioden.
Tabell 8
Total sysselsättning och produktivitet i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Antal anställda
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivitet (enheter/år)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Källa:
Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik.
e) Tillväxt
(171)
Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med 10 %. Unionsindustrins marknadsandel låg kvar på en relativt konstant nivå (den ökade endast något, + 0,7 procentenheter, under skadeundersökningsperioden, vilket redan nämnts i skäl 168). Den minskande unionsmarknaden tyder på att unionstillverkarna inte har möjlighet att dra nytta av någon tillväxt.
f) Dumpningsmarginalens storlek
(172)
Dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden såsom förklaras i skälen 143-145. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (se skäl 203) och det fastställda kringgåendet (se skälen 223 och 224) kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara obetydliga.
g) Återhämtning från tidigare dumpning
(173)
Kommissionen analyserade huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att den inte har återhämtat sig från verkningarna av den tidigare dumpningen, vilket bl.a. framgår av en fortsatt låg lönsamhet och ett minskat kapacitetsutnyttjande. Unionsindustrins återhämtning har också hämmats av det kringgående som påvisats (se skälen 223 och 224).
h) Lager
(174)
Unionstillverkarnas lager av cyklar var 517 977 enheter i slutet av översynsperioden och var i stort sett stabilt i förhållande till nivån 2008 trots en nedgång på 25 % mellan 2008 och 2009.
(175)
En del av unionstillverkarna hade mycket begränsade lager eftersom de sålde hela produktionen till närstående företag inom sina respektive grupper. Dessutom visade det sig att unionstillverkarna främst tillverkar på beställning från kund. Lagerutvecklingen under skadeundersökningsperioden snedvreds av alla dessa faktorer, och därför kan denna indikator inte anses vara meningsfull.
Tabell 9
Lager
2008
2009
2010
ÖP
Volym (enheter)
Utgående lager
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Källa:
Svar på frågeformulär.
i) Försäljningspriser och kostnader
(176)
Det genomsnittliga försäljningspriset fritt fabrik i unionen höll sig stabilt under skadeundersökningsperioden trots en ökning på 3 % mellan 2008 och 2009. Försäljningspriset under översynsperioden sjönk åter till 2008 års nivå.
Tabell 10
Enhetsförsäljningspris i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Enhetsförsäljningspris i EU (i euro)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Källa:
Svar på frågeformulär.
(177)
Tillverkningskostnaden beräknades på grundval av det vägda genomsnittet för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av unionstillverkarna. Tillverkningskostnaden ökade något med 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 11.
Tabell 11
Tillverkningskostad per enhet
2008
2009
2010
ÖP
Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Källa:
Svar på frågeformulär.
j) Lönsamhet
(178)
Lönsamhetsnivån fastställdes på grundval av försäljningen till icke-närstående kunder. Unionsindustrin låg nära den kritiska punkten mellan 2010 och översynsperioden. Totalt sett försämrades lönsamheten under skadeundersökningsperioden, med en minskning från 1,9 % under 2008 till - 0,1 % under översynsperioden.
Tabell 12
Lönsamhet
2008
2009
2010
ÖP
Lönsamhet (försäljning i unionen) (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Källa:
Svar på frågeformulär.
k) Investeringar och räntabilitet
(179)
Investeringarna ökade väsentligt, med 16 %, under skadeundersökningsperioden, från 7 952 150 euro 2008 till 9 263 184 euro under översynsperioden. Detta återspeglar unionsindustrins fortsatta ansträngningar att göra tillverkningsprocessen effektivare och behålla sin konkurrenskraft.
(180)
Räntabiliteten utvecklades på motsvarande sätt som lönsamheten. År 2008 var räntabiliteten positiv (14 %) men minskade till - 1 % under översynsperioden.
Tabell 13
Investeringar och räntabilitet
2008
2009
2010
ÖP
Investeringar (tusen euro)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Räntabilitet (%)
14
11
2
-1
Källa:
Svar på frågeformulär.
l) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(181)
Kassaflödet utvecklades på ett sätt som liknade det för lönsamheten, men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Det uttrycks i tabell 14 som en procentandel av omsättningen.
(182)
Endast unionstillverkare som ingick i större grupper rapporterande att de inte hade några problem med kapitalanskaffning. Unionstillverkare som inte ingick i större grupper rapporterade ett ökat tryck på kassaflödet som förbands med låg lönsamhet och en försämring av affärsvillkoren, både gentemot leverantörer och gentemot kunder. Kapitalanskaffningsförmågan försämrades ytterligare av bankernas ovilja att finansiera cykelmarknaden i det rådande ekonomiska klimatet.
Tabell 14
Kassaflöde
2008
2009
2010
ÖP
Kassaflöde (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Källa:
Svar på frågeformulär.
m) Löner
(183)
Under skadeundersökningsperioden förblev lönekostnaden per anställd i stort sett stabil, med endast en ökning 2009. Detta berodde huvudsakligen på inverkan av personalminskningen på företagens löneskalor samtidigt som de behöll utbildad personal för att upprätthålla effektivitet och kvalitet.
Tabell 15
Löner
2008
2009
2010
ÖP
Lönekostnad per anställd (euro)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Källa:
Svar på frågeformulär.
5. Slutsats om skada
(184)
Trots gällande åtgärder försämrades huvuddelen av skadeindikatorerna för unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden. Bland annat minskade de makroekonomiska indikatorerna, såsom tillverkningsvolym (- 19 %), tillverkningskapacitet (- 5 %), kapacitetsutnyttjande (- 14 %) och sysselsättning (- 17 %) markant. Dessutom minskade de vinstrelaterade mikroekonomiska indikatorerna under skadeundersökningsperioden, med en lönsamhet på - 0,1 % under översynsperioden.
(185)
Ovanstående visar att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig situation, där vinsterna sjönk och man under 2010 och översynsperioden närmade sig den kritiska punkten. Dessutom har eventuella möjligheter till ytterligare tillväxt och vinst undergrävts av trycket från dumpad import från Kina och genom kringgående import (se skälen 223 och 224).
(186)
Trots detta lyckades unionsindustrin behålla och till och med öka sin marknadsandel något på en krympande marknad. De ökade investeringarna under skadeundersökningsperioden (+ 16 %) visar unionsindustrins ansträngningar att behålla sin konkurrenskraft. Detta sammantaget med unionsindustrins senaste innovationer som beskrivs i skäl 248 visar dess underliggande vitalitet och ekonomiska livskraft.
(187)
På denna grundval dras slutsatsen att unionsindustrin fortsatte lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen och förblev i ett sårbart läge.
(188)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade parterna, med åberopande av mål C-338 som rörde konserverade mandariner (27), att kommissionen var skyldig att samla in de uppgifter som saknades på grund av den låga samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna. Genom att underlåta att göra detta skulle kommissionen ha brutit mot sina förfarandemässiga skyldigheter enligt grundförordningen. Dessutom föreslog parterna att man skulle använda den kinesiska exportstatistiken, där man till skillnad från i Eurostat delat upp de vanligaste typerna av cyklar som exporteras till unionsmarknaden i olika undersegment, eller begära att de nationella tullmyndigheterna i de största importörsmedlemsstaterna i enlighet med artikel 6.3 eller 6.4 i grundförordningen utför en analys av de olika produkttyper som importeras från Kina.
(189)
Som redan nämnts i skälen 19 och 21 underrättade kommissionen officiellt de kända exporterande tillverkarna i Kina, tillsammans med en intresseorganisation för kinesiska tillverkare och företrädarna för det berörda landet, om inledandet av undersökningen. Kommissionen kontaktade ca 70 kinesiska företag som redan är kända av kommissionen från den tidigare undersökningen och i ett senare skede, när den antisubventionsundersökning som nämns i skäl 16 inleddes, kartlade kommissionen ytterligare ca 300 kinesiska exporterande tillverkare som också kontaktades inom ramen för denna interimsöversyn. När undersökningen inleddes meddelade kommissionen dessutom företrädarna för det berörda landet att om de exporterande tillverkarna inte var tillräckligt samarbetsvilliga, skulle den kanske nödgas grunda sina undersökningsresultat på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det betonades att en slutsats som grundas på tillgängliga uppgifter kan vara mindre fördelaktig för den berörda parten.
(190)
Den faktor som domstolen analyserade i mål C-338 var vilken grad av ansträngningar som kommissionen borde ha gjort för att få fram relevanta uppgifter om beräkningen av normalvärdet, på grundval av priset eller det konstruerade värdet från inhemska producenter i ett marknadsekonomiskt tredjeland, genom att eftersträva samarbete med identifierade potentiella jämförbara marknader.
(191)
I den föreliggande undersökningen beror bristen på information på att de parter som är föremål för undersökningen uppvisat en omfattande brist på samarbetsvilja. Som nämns i skäl 186 har parterna vid ett antal tillfällen uppmanats att samarbeta men underlåtit att göra detta. Till skillnad från i mål C-338 har alltså kommissionen aktivt och upprepade gånger försökt få till stånd ett samarbete med de berörda parterna. Parallellen mellan mål C-338 och den aktuella undersökningen är därför inte motiverad.
(192)
Kommissionen bedömde nyttan av andra källor, även den kinesiska exportstatistiken. Den drog slutsatsen att de alternativa källorna inte var lämpliga för denna undersökning, eftersom de uppgifter som tillhandahölls inte var tillräckligt detaljerade för att möjliggöra beräkning av nya marginaler. Det upptäcktes också att den kinesiska statistiken var oförenlig med Eurostats statistik och exempelvis visar avsevärt högre importtal än de som Eurostat rapporterat. De alternativa källor som föreslagits kunde därför inte användas. En del berörda parter föreslog även att kommissionen skulle söka samarbete med de nationella tullmyndigheterna i de största importmedlemsstaterna för att genomföra en analys av de olika produkttyper som importeras från Kina. Svaret på detta är att även om man bortser från den praktiska omöjligheten att åstadkomma en sådan insamling, får det anses att ett sådant tillvägagångssätt inte skulle kunna komplettera den informationslucka som den bristande samarbetsviljan orsakat, även om sådana uppgifter faktiskt kunde samlas in. Detta beror i synnerhet på att den analysnivå som krävs helt enkelt inte skulle kunna grunda sig på fakturor, som saknar relevant produkttypbeskrivning på den detaljnivå som krävs för att en meningsfull jämförelse mellan produkttyper ska kunna göras.
(193)
Flera parter hävdade också att kommissionen inte hade gjort någon produktmixanalys av importen från Kina för att rättvist kunna jämföra de importerade cyklarna med unionstillverkade cyklar och få fram en objektiv och rättvis jämförelse vid fastställandet av skadan och prisunderskridandet. Dessutom hävdade parterna att kommissionen hänvisade till det värde för prisunderskridandet som fastställts i den tidigare undersökning som nämns i skäl 5. Det värdet beräknades med hänvisning till genomsnittliga priser från Eurostat, utan kännedom om importens faktiska sammansättning. Vidare gjordes det gällande att kommissionen inte hade gjort några ansträngningar för att fastställa om de importerade produkterna faktiskt var jämförbara med unionstillverkade cyklar och att kommissionens analys av prisunderskridandet därför är defekt när det gäller icke samarbetsvilliga tillverkare. Av dessa skäl hävdade parterna att den slutsatsen också måste dras att kommissionen inte har lyckats göra en objektiv bedömning och ge en fullgod förklaring till sin slutsats att unionsindustrin fortsätter att lida väsentlig skada.
(194)
I detta avseende bör det påpekas att i fråga om de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som konstaterats tillämpa dumpning, beräknades som redan nämnts i skäl 160 prisunderskridandet på grundval av deras faktiska kontrollerade exportpris (cif unionens gräns), både med och utan antidumpningstull och med beaktande av produktmixen för deras export under översynsperioden. Eftersom samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket låg och uppgifterna från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna följaktligen inte kunde anses vara representativa för Kina som helhet (se skäl 145), kan dock de nivåer för prisunderskridande som fastställdes vid den ändringsinterimsöversyn som nämns i skäl 3 inte ändras.
(195)
På grund av den omfattande bristen på samarbetsvilja var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter för att fastställa landets dumpning och prisunderskridande samt nivån för undanröjande av skada. Därför övervägde kommissionen att använda sig av alternativa informationskällor, som inte kunde användas av de orsaker som anges i skälen 192-194. Eftersom kommissionen inte fann några uppgifter som talade emot de tillgängliga uppgifterna, använde den som referens i samband med föreliggande undersökning de uppgifter om landets dumpning och prisunderskridande samt om nivån för undanröjande av skada som fastställdes vid den ändringsinterimsöversyn som nämns i skäl 3.
(196)
Det bekräftas, tvärtemot vad parterna hävdar, att de referensnivåer som användes var de som fastställdes under den översyn vid giltighetstiden utgång som avslutades genom förordning (EG) nr 1095/2005 och som nämns i skäl 3, inte de som fastställdes i den översyn vid giltighetstiden utgång som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 och som nämns i skäl 5.
(197)
Dessutom hävdades att kommissionen underlåtit att analysera de påstådda nationella tullfel som förhindrade en rättvis jämförelse av de kinesiska importpriserna. Det erinras om att ingen meningsfull prisjämförelse skulle ha kunnat göras under föreliggande undersökning på grund av den omfattande bristen på samarbetsvilja. Därför ansågs begäran under dessa omständigheter inte vara relevant.
F. KVARSTÅENDE ÄNDRADE OMSTÄNDIGHETER OCH SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING OCH SKADA
1. Dumpning
(198)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen analyserades det huruvida omständigheterna när det gäller dumpning och skada har ändrats väsentligt och om denna ändring rimligen skulle kunna sägas vara bestående.
(199)
De tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna omfattades av den övriga tullsatsen under den tidigare undersökningen medan individuella tullsatser beräknades för dem i den nuvarande undersökningen. Såsom nämns i skälen 113 och 115 uppfyller alla tre exporterande tillverkare i Kina alla krav för individuell behandling. Det fanns ingen information i ärendet som kunde ha visat att situationen för de berörda exporterande tillverkarna kunde ändras inom överskådlig framtid.
(200)
Vidare har undersökningen visat att det kinesiska systemet med exportkvoter som tillämpades under ändringsinterimsöversynen avskaffades av den kinesiska regeringen och sannolikt inte återinförs, bland annat även med tanke på den exportorienterade statliga politiken för cykelsektorn som tas upp i skäl 203. Vidare avslöjade undersökningen inte några bevis för att exportprisets uppförande för dessa tre företag kommer att ändras väsentligt under överskådlig framtid.
(201)
Därför anses det att de ändrade omständigheter som ledde till de dumpningsmarginaler som beräknats för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna är av bestående karaktär.
(202)
När det gäller den landsomfattande tullen för Kina avslöjade undersökningen inga ändrade omständigheter, och det föreslås att den tullnivå behålls som fastställdes under ändringsinterimsöversynen.
(203)
Det granskades också huruvida fortsatt tillämpning av åtgärden inte längre behövs för att motverka dumpning. Enligt Chinese Bicycles Association uppgick den totala produktionen i Kina till 83,45 miljoner enheter 2011, vilket är en ökning på 2,3 % jämfört med 2010. Vidare fortsatte den kinesiska cykelindustrin att vara exportorienterad. Under 2011 exporterade Kina sålunda 55,72 miljoner cyklar eller 67 % av den totala produktionen, vilket är en minskning med 4,2 % från 2010. Den inhemska försäljningen var ca 23,73 miljoner enheter 2011. Den viktigaste tillverkningsregionen i Kina är Tianjin, som stod för ungefär hälften av den totala produktionen 2011. Enligt Tianjin Municipal Light Industry and Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan håller nya industriparker som är specialiserade på cykeltillverkning på att utvecklas i detta område. Av detta följer att tillverkningskapaciteten för cyklar i Tianjinområdet 2015 beräknas uppgå till 55 miljoner cyklar, en ökning med 44 % jämfört med 2011, med ungefär hälften av produktionen avsedd för export (mer än den totala förbrukningen av cyklar i unionen under översynsperioden).
(204)
Vidare rapporterade de tre samarbetsvilliga företagen ett kapacitetsutnyttjande på mellan 72 % och 81 % under översynsperioden. Genom att extrapolera kan vi uppskatta den kinesiska industrins outnyttjade kapacitet till över 25 miljoner cyklar, vilket är mer än dubbelt så mycket som unionsindustrins totala produktion under översynsperioden och 24 % mer än den totala förbrukningen i unionen. Eftersom tillverkningen av cyklar är arbetsintensiv förefaller det dessutom som om de kinesiska tillverkarna kan öka sin kapacitet relativt snabbt tack vare den stora tillgången på billig arbetskraft i Kina.
(205)
När det gäller volymen är unionsmarknaden den näst största i världen efter den kinesiska, vilket gör unionen attraktiv när det gäller potentiell efterfrågan.
(206)
Resultaten från undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder (se skäl 14) bekräftar att unionsmarknaden fortfarande är attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare och att de i frånvaro av åtgärder med stor sannolikhet åter skulle styra om betydande volymer till unionen.
(207)
Vidare tillämpas antidumpningsåtgärder på andra potentiellt viktiga exportmarknader för Kina (Kanada (28)), vilket minskar antalet potentiella tredjeländer som finns tillgängliga för kinesisk export utan tullar.
(208)
Det påminns om att Förenta staterna tidigare hade en inhemsk tillverkning av cyklar och tillämpade antidumpningsåtgärder mot Kina. Efter att antidumpningstullarna upphävdes i slutet av 1990-talet översvämmades dock den amerikanska marknaden av kinesisk import. Den inhemska tillverkningen upphörde nästan under de efterföljande åren. Under 2011 uppskattades 99 % av de cyklar som såldes i Förenta staterna vara importerade: 93 % från Kina och 6 % från Taiwan. Den inhemska tillverkningen av cyklar i Förenta staterna uppskattas till ca 56 000 enheter per år medan den årliga förbrukningen är ca 16 miljoner cyklar. Den totala amerikanska cykelmarknaden (inbegripet försäljning av tillhörande delar och tillbehör) värderades till 6 miljarder USD 2011.
(209)
Sammanfattningsvis är den kinesiska cykelindustrin exportorienterad och har tidigare tillämpat illojal prissättning på flera marknader i olika delar av världen. Vidare bekräftade resultaten från undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder att kinesiska exportörer fortfarande är intresserade av unionsmarknaden. Dessutom tyder detta beteende på att unionsmarknaden med stor sannolikhet skulle bli ansatt av kinesisk lågprisimport med målet att ta över den inhemska marknaden om åtgärderna upphävdes. Därför kan slutsatsen dras att fortsatt tillämpning av åtgärderna ännu krävs för att motverka dumpning.
(210)
Efter meddelandet av uppgifter hävdades det att kommissionen vid analysen bortsett från att produktionstillväxten i Kina begränsas av tillgången på arbetskraft och att Kinas fördelar i fråga om arbetskraftskostnader håller på att gå förlorade på grund av att andra sydasiatiska länder omfattas av förmånshandelsavtal. Mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan var påståendet omöjligt att verifiera och lämnades därför utan beaktande.
2. Skada
(211)
När det gäller grunderna för att inleda en interimsöversyn på eget initiativ undersöktes följande förändringar av strukturen hos EU:s cykelindustri: i) Förändring från en fullständig produktionscykel till (delvis) montering med användning av importerade delar. ii) Förändring av kostnadsnivån på grund av utvidgningen samt omlokalisering och inrättande av nya produktionsanläggningar i Central- och Östeuropa. iii) Allt fler förändringar när det gäller användningen av råmaterial, från stål till legering enligt konsumenttrenderna. Av de resultat som redovisas i skäl 162 kan slutsatsen dras att ovannämnda förändringar är av pågående och global natur. De kommer därför sannolikt inte att förändras inom överskådlig framtid.
(212)
När det gäller bedömningen av sannolikheten för fortsatt skada är det med tanke på unionsindustrins redan bräckliga situation, som beskrivs i skälen 184-187, även sannolikt att unionstillverkarna inte kommer att kunna stå emot den fortsatta prispress som kinesisk dumpad import skulle medföra och som en följd av detta tvingas lämna unionsmarknaden med förlust av arbetstillfällen, teknik och know-how som konsekvens (se skälen 247 och 248). Därför kan slutsatsen dras att fortsatt skada är sannolik om åtgärderna skulle upphävas i detta fall.
(213)
Vissa parter hävdade att unionsindustrin inte lider väsentlig skada eftersom offentligt tillgänglig information tyder på att dess ekonomiska situation är god. Det ska påpekas att unionsindustrins ekonomiska situation bedöms utifrån den information som samlas in och kontrolleras under undersökningen från ett representativt urval av unionstillverkare. Denna bedömning kan inte ersättas med offentligt tillgänglig information om vissa unionstillverkare även om deras tillverkning och försäljningsvärde påstås vara stora. Därför motsäger de resultat från undersökningen som analyseras i skälen 162-187 den information som lämnas av dessa parter. Deras argument anses därför vara ogrundade.
(214)
Det hävdades också att fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle vara diskriminerande eftersom import från övriga tredjeländer påstås vara dumpad och orsaka skada, särskilt den från Sri Lanka, utan att några antidumpningsåtgärder är i kraft för import från dessa länder. Som en följd av undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder har antidumpningsåtgärderna utvidgats till att omfatta import av cyklar från bland annat Sri Lanka. Dessutom lämnades inga bevis för att genuina tillverkare i det berörda landet skulle ägna sig åt dumpning. Därför ansågs partens argument vara ogrundat och avvisades.
G. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(215)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den berörda dumpade importen. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. Bland annat analyserades resultaten från undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder.
2. Verkningar av den dumpade kinesiska importen
(216)
Den kinesiska importen minskade under skadeundersökningsperioden och representerade en marknadsandel på 2,9 % under översynsperioden. Denna relativt låga och minskande marknadsandel ska ses i ljuset av kringgående import från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien (se skälen 223 och 224).
(217)
Som nämns i skäl 160 drogs slutsatsen att import från Kina fortsatte att underskrida unionsindustrins försäljningspriser väsentligt på unionsmarknaden och därmed utövade en betydande prispress på unionsmarknaden.
(218)
Samtidigt var trenden nedåtgående för de flesta av skadeindikatorerna, bland annat tillverkningen (- 19 %) och försäljningsvolymen (- 9 %), kapaciteten (- 5 %) och kapacitetsutnyttjandet (- 14 %).
(219)
Unionsindustrins lönsamhet minskade under hela skadeundersökningsperioden och närmade sig den kritiska punkten på grund av den kinesiska prispressen. På grund av detta kunde unionsindustrin inte höja priserna till lönsamma nivåer utan att förlora en betydande marknadsandel.
(220)
Därför dras slutsatsen att det tryck som utövades av importen av cyklar till dumpade priser hade en avgörande inverkan på unionsindustrins rådande sårbara ekonomiska situation.
(221)
Efter meddelandet av uppgifter hävdades det att resonemanget kring relevansen av minskande produktionsnivåer och kapacitetsutnyttjande inte var korrekt, särskilt som den minskande produktionen inte ansågs ha någon inverkan på lönsamheten. Det bör påpekas att alla skadefaktorer är relevanta för bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation, oberoende av om de inverkar på lönsamheten i det enskilda fallet. Som förklaras i skäl 237 berodde den minskande lönsamheten och andra vinstindikatorer inte på den krympande marknaden, utan kan tillskrivas det fortsatta trycket från den dumpade importen från Kina. Argumentet avvisades därför.
(222)
Samma part hävdade också att marknadsandelsutvecklingen när det gäller importen från Kina inte var tillräckligt utredd, eftersom man i analysen misslyckats med att förklara den kraftiga nedgången för importen under skadeundersökningsperioden. Det anfördes också att man vid analysen av orsakssambandet inte hade beaktat de ökande priserna för denna export. Som svar på detta argument kan det påpekas att den minskande kinesiska importvolymen måste ses mot bakgrund av resultaten i den parallella undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder (se skäl 216). Den prisutveckling för importen från Kina som fastställts på grundval av uppgifter från Eurostat är inte meningsfull, eftersom ingen hänsyn tas till prisutvecklingen för importen av kinesiska cyklar via de länder som kringgår dumpningsåtgärderna. Argument avvisades därför.
3. Verkningar av kringgående import
(223)
Som nämns i skäl 15 fastställde undersökningen att kringgående av antidumpningsåtgärderna mot Kina förelåg genom monteringsverksamhet och omlastning via Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien. Utifrån dessa resultat betraktades differensen mellan de importvolymer från de berörda länderna som redovisas av Eurostat och de volymer som exporterats av kända genuina tillverkare, dvs. som var kvalificerade att undantas från de utvidgade åtgärderna av skäl som anges i förordning (EU) nr 501/2013, som import som kringgick de gällande åtgärderna (nedan kallad kringgående import).
(224)
Inom ramen för denna analys av orsakssamband ansågs det att denna import i praktiken kom från Kina och därför borde räknas samman med direktimporten från Kina. På denna grund nådde volymen av den kinesiska import som fastställdes på detta sätt 1 904 761 enheter. Under 2008 nådde importen 2 321 240 enheter. Under 2009 minskade den till 1 802 101 enheter, dvs. med 22 %, och ökade 2010 till nästan samma nivå som 2008 och nådde marknadsandelen 10,6 %. Slutligen minskade importen åter under översynsperioden med 13 % och nådde marknadsandelen 9,5 %. Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymerna med 18 %. Mot bakgrund av den krympande marknaden (se skäl 153) ledde den minskning av importvolymen som beskrivs inte till någon väsentligt mindre marknadsandel, eftersom denna bara har minskat med 0,8 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktmixen för importen från Kina och den kringgående importen inte är känd är det inte meningsfullt att jämföra priserna för den importen med unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
Tabell 16
Import från Kina tillsammans med kringgående import från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym (enheter)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Marknadsandel (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Källa:
Eurostat.
(225)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade vissa parter att analysen av effekterna av kringgående import var bristfällig, eftersom den endast baserades på volymeffekterna och därmed inte innehöll några prisjämförelser grundade på en produktmixanalys. Det hävdades att denna brist på analys var ett resultat av brister vid handläggningen, eftersom ingen produktmixanalys gjorts trots att de exporterande tillverkarna från de berörda länderna var samarbetsvilliga. Dessutom påstods att importen från dessa länder till unionen gäller billiga barncyklar eller andra billiga cyklar som inte konkurrerade med unionstillverkade cyklar. Som svar på detta argument bör det påpekas att produktmixanalysen inte skulle ha kunnat genomföras av de orsaker som anges i skäl 192. Dessutom utgjordes större delen av den kringgående importen av omlastningar där inga uppgifter om produktmixen fanns tillgängliga. Slutligen kan det påpekas att unionstillverkarna konstaterades tillverka produkter i alla olika produktsegment. Därför konstateras argumentet om påstådd icke konkurrerande import av barncyklar och enklare cyklar vara ogrundat.
4. Verkningar av andra faktorer
4.1 Import från andra länder
(226)
Den totala importen från övriga tredjeländer uppgick till 6 931 333 enheter under översynsperioden. Denna importnivå återspeglar en liten ökning på 1 % jämfört med skadeundersökningsperioden.
(227)
I och med att förbrukningen i unionen har minskat förblev marknadsandelen för importen från övriga tredjeländer i stort sett stabil och var 34 % under översynsperioden.
(228)
Taiwan fortsatte vara det huvudsakliga exportlandet till unionen med en relativt konstant marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och importen från Taiwan representerade 14 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden.
(229)
Thailand är det näst största exportlandet till unionen. Dess marknadsandel minskade med 2 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 7 % 2008 till 5 % under översynsperioden.
(230)
Såsom anges i skäl 157 tar Eurostats statistik inte hänsyn till produktmixen för de olika länderna och därför anges prisutvecklingen endast i indexform. Eftersom produktmixen för importen från övriga tredjeländer inte är känd är det inte meningsfullt att jämföra priserna för denna import med unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
(231)
Det bör dock påpekas att endast importen från Taiwan översteg den kinesiska importens volym (inklusive kringgående import). Det bör i detta avseende noteras att importen av cyklar från Taiwan vanligen är inriktad på de övre segmenten på marknaden, och inga bevis för något annat lämnades. Därför dras slutsatsen att denna import inte kan anses skada unionsindustrin.
(232)
Flera parter hävdade att import från övriga tredjeländer gjordes till lägre priser än den kinesiska importen och att den kinesiska importen därför inte har orsakat den väsentliga skada som vållats unionsindustrin. Detta argument kunde inte godtas eftersom de genomsnittliga importpriserna inte kunde fastställas utifrån Eurostats statistik av de skäl som anges i skäl 157 och att ingen slutsats därför kan dras på denna grund.
(233)
En annan part hävdade att importen från övriga tredjeländer som omfattas av det allmänna preferenssystemet från och med den 1 januari 2011 och framåt förväntas öka (Kambodja och Bangladesh). Inverkan på importpriser och importvolymer och verkningarna på unionsmarknaden kan dock inte bedömas i förväg. Dessutom fanns ingen information tillgänglig om dessa länders förmåga att öka produktionskapaciteten och försäljningsvolymen till unionsmarknaden. Därför kan ingen säker slutsats dras på denna grund och detta påstående måste avvisas.
(234)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade parterna att analysen av verkningarna av importen från tredjeländer med förmånshandelsavtal utförts på ett olämpligt sätt, och importen från dessa länder påstods uppgå till betydande volymer jämfört med den kinesiska importen, samtidigt som en del av den också påstods hålla betydligt lägre priser. I detta avseende erinras det om att Kina är den näst största importören till unionen. Importen från andra tredjeländer var för alla länder mindre än importvolymerna för kinesiska cyklar. Inga påståenden om dumpning lades heller fram mot dessa länder. Därför drogs slutsatsen att importen från dessa länder inte kunde ha sådan inverkan att den bröt det påvisbara orsakssambandet mellan de stora volymerna av dumpad import från Kina vilka sammanföll med den fortsatta väsentliga skadan för unionsindustrin. Av dessa skäl avvisades argumentet.
Tabell 17
Import från övriga tredjeländer (29)
2008
2009
2010
ÖP
Enheter
Marknadsandel
Pris
(euro/enhet)
Enheter
Marknadsandel
Pris
(euro/enhet)
Enheter
Marknadsandel
Pris
(euro/enhet)
Enheter
Marknadsandel
Pris
(euro/enhet)
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thailand
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Övriga
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Totalt
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Källa:
Eurostat.
4.2 Utveckling av förbrukningen
(235)
Som nämns i skäl 153 minskade förbrukningen från 2008 till översynsperioden med 10 %. Unionsindustrins marknadsandel bibehölls dock och ökade till och med något (se skäl 168). Därför kan en krympande marknad inte vara en källa till skada.
4.3 Ekonomisk kris och klimatförhållanden
(236)
Vissa parter hävdade att de rådande ogynnsamma ekonomiska omständigheterna i unionen inverkade på konsumenternas inköpsvanor under skadeundersökningsperioden. Det hävdades också att det dåliga vädret i unionen 2011 åtminstone delvis hade påverkat unionsindustrins situation. Dessa faktorer påstods ha lett till en övergripande minskning av förbrukningen av cyklar i unionen.
(237)
Undersökningen visade faktiskt en minskad förbrukning i unionen under skadeundersökningsperioden. Däremot kan såsom nämns i skäl 234 krympningen av marknaden inte betraktas som en källa till skada.
(238)
Dessa parter hävdade också att tillverkningen och sysselsättningen minskade endast som en följd av förbrukningstrenden och inte på grund av dumpad import. Eftersom cykelindustrin inte har några höga fasta kostnader påverkade den minskade tillverkningen dock inte lönsamheten i unionens cykelindustri. När det gäller den minskade sysselsättningen hängde denna samma med en omstruktureringsprocess som unionsindustrin genomförde. I vilket fall förklarar denna utveckling inte de negativa trenderna för övriga skadeindikatorer.
4.4 Icke-dumpad import
(239)
Den icke-dumpade importen från en samarbetsvillig exporterande tillverkare representerade obetydliga kvantiteter, dvs. närmare 0 % av den totala importen från Kina, och kunde därmed inte ha någon märkbar effekt på unionsindustrins situation.
4.5 Elcyklar
(240)
Det hävdades att den skada unionsindustrin vållats orsakades av utvecklingen av elcyklar, som påstods ersätta den berörda produkten. Utvecklingen av elcyklar har dock skett helt nyligen, och försäljningsvolymen under översynsperioden har varit obetydlig. Därför kan elcyklarna inte ha påverkat unionsindustrins situation.
4.6 Effekterna av de strukturella förändringarna
(241)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att kommissionen underlåtit att analysera effekterna av de erkända strukturella förändringarna på marknaden och i unionsindustrin i analysen av skada och orsakssamband. Som ett exempel påstods att kommissionen i sin produktionskostnadsanalys underlåtit att beakta effekterna av att produktion flyttats till de östeuropeiska länderna. Som svar på detta påstående bör det påpekas att analysen av förändringarnas bestående art har genomförts (se skäl 162) och att slutsatsen var att förändringarna är av bestående art (se skäl 211). Därför utfördes den nya skadeanalysen på grundval av ett urval av unionstillverkare som valts ut för att återspegla de strukturella förändringarna. Därför anses det att verkningarna av dessa förändringar vederbörligen beaktats i analyserna av skada och orsakssamband. Argumentet avvisas därför.
4.7 Slutsats
(242)
Trots den minskande förbrukningen i unionen befanns betydande volymer av direkt eller kringgående dumpad import av kinesiska cyklar komma in på unionsmarknaden. Den relativt stabila och betydande marknadsandelen för denna import under skadeundersökningsperioden sammanföll med en period av ihållande ekonomisk sårbarhet för unionsindustrin (se skälen 184-187). Därför dras slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan importen från Kina (direkt och kringgående) och den väsentliga skada som vållats unionsindustrin.
(243)
Andra faktorer beaktades, t.ex. inverkan av import från övriga tredjeländer, förbrukningens utveckling, den ekonomiska krisen och väderförhållandena, icke-dumpad import samt utvecklingen av elcyklar. Ingen av dessa faktorer befanns ha tillräckligt stor betydelse för att bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade kinesiska importen och den väsentliga skada som vållats.
(244)
På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade exportens skadevållande verkningar, drogs slutsatsen att den dumpade importen från Kina tillsammans med den kringgående importen har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
H. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(245)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns övertygande skäl till att dra en tydlig slutsats att det inte skulle ligga i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder mot import från Kina till de satser som anges nedan (se skäl 279).
(246)
Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Eftersom den här undersökningen är en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa verkningar för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(247)
Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, tillverkarnas av cykeldelar, de icke-närstående importörernas och användarnas intresse.
2. Unionsindustrins intresse
(248)
Undersökningen visade att unionsindustrins situation fortfarande är bräcklig. Med tanke på den väsentliga volymen av dumpad import från Kina och sannolikheten för fortsatt dumpning och skada är sannolikheten stor för att unionstillverkningen skulle försvinna om åtgärderna upphävdes.
(249)
Unionsindustrin bidrar påtagligt till teknisk innovation och spin-off, t.ex. de nyligen utvecklade EPAC (Electronically Power Assisted Cycles) och elcyklar, som inte skulle ha varit ekonomiskt hållbara utan en cykelindustri i unionen. Vidare bidrar unionsindustrin till miljömål som miljöanpassning av transporter och minskade koldioxidutsläpp.
(250)
Unionsindustrin fungerar också som en drivkraft för närstående industrier, t.ex. tillverkning av cykeldelar, cykeltillbehör och tillhörande tjänster. Totalt genererar unionsindustrin direkt och indirekt mellan 60 000 och 70 000 arbetstillfällen på unionsmarknaden.
(251)
Unionsindustrin har satsat på omstrukturering och gjort investeringar i innovation som skulle gå förlorade om industrin skulle försvinna. Med bibehållna åtgärder skulle unionsindustrin i stället kunna behålla och till och med öka sin försäljningsvolym och därigenom generera den räntabilitet som krävs för fortsatta investeringar i ny teknik och innovation.
(252)
Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation i skälen 184-187 kan det förväntas att unionsindustrins ekonomiska situation utan åtgärder sannolikt skulle försämras betydligt och att man i slutänden skulle riskera att tillverkningen upphör helt. Därför ligger antidumpningsåtgärder i unionsindustrins intresse.
3. Intresset för tillverkare av cykeldelar
(253)
Association of the Bicycles Parts Producers (Coliped) gav sig till känna under undersökningen. Coliped meddelade att det finns ca 370 företag med totalt ca 16 000 anställda i unionen som levererar komponenter till cykeltillverkare. Leverantörsindustrin är beroende av en fortsatt cykeltillverkning i unionen.
(254)
53 tillverkare av cykeldelar gav sig till känna med stöd för åtgärderna, vilket representerar 39 % av cykeldelsindustrins beräknade totala omsättning på 1,2 miljarder euro. Tillverkarna av cykeldelar utnyttjar utvidgningen av gällande åtgärder till cykeldelar (se skäl 1). Det gällande systemet med tullbefrielse (se skäl 1) uppmuntrar lokal tillverkning av cykeldelar genom att begränsa det kinesiska innehållet av cykeldelar till mindre än 60 % av det totala värdet. Tack vare gällande åtgärder har unionsindustrin kunnat utveckla och investera i nya projekt med syfte att återuppta tillverkningen av vissa väsentliga delar i unionen.
(255)
I detta avseende konstaterades det att även cykeldelsindustrin i unionen skulle drabbas av negativa konsekvenser utan åtgärderna och med den därmed sammanhängande förväntade nedläggningen av cykeltillverkningen i unionen, eftersom de skulle förlora sina kunder. Följaktligen dras slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder ligger i cykeldelsindustrins intresse.
4. Användarnas/konsumenternas intresse
(256)
ECF (European Cyclists’ Federation), en paraplyorganisation för nationella sammanslutningar av cyklister i Europa, stödde tanken att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna. ECF hävdade att lokal tillverkning ligger i konsumenternas intresse och säkrar såväl kvalitet och säkerhet som specialiserade tjänster för kunderna.
(257)
ECF hävdade att ökad import från Kina skulle ha en negativ inverkan på unionens höga kvalitets- och säkerhetsstandarder, på konsumentens bekostnad.
(258)
Antidumpningstullarnas inverkan på konsumentpriset beräknas inte vara betydande eftersom huvuddelen av unionens cykeltillverkare är verksamma inom systemet med tullbefrielse medan essentiella cykeldelar kan importeras från Kina utan tull upp till 60 % av de använda delarnas totala värde.
(259)
Det erinras vidare om att man i de föregående undersökningarna konstaterade att åtgärderna inte innebär att användarna/konsumenterna drabbas av några stora konsekvenser. Trots att åtgärder tillämpas finns det cyklar att tillgå både från Kina och från länder för vilka inga åtgärder tillämpas. Följaktligen dras slutsatsen att antidumpningsåtgärderna inte har någon väsentlig negativ inverkan på användarna i unionen.
(260)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att man i analysen inte tagit hänsyn till åtgärdernas negativa verkningar för användarna, i form av ytterligare kostnader som åtgärderna orsakade. Det bör påpekas att ECF i sin egenskap av företrädare för konsumenterna stödde åtgärderna av kvalitets- och säkerhetsskäl (se skäl 255). Tack vare tullbefrielsesystemet kan konsumenterna dessutom redan dra nytta av det lägre priset på vissa cykeldelar (se skäl 257). Argumentet befanns därför inte vara välunderbyggt.
5. Icke-närstående importörers intresse
(261)
Ingen av de icke-närstående importörerna samarbetade inom undersökningen. Därför gick det inte att bedöma åtgärdernas inverkan under översynsperioden. Det bör dessutom erinras om att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att förhindra import, utan att återupprätta en rättvis handel och säkerställa att importen inte sker till skadevållande dumpade priser.
(262)
Det erinras om att det finns andra importkällor och att omkring 45 % av förbrukningen av cyklar faktiskt utgörs av importerade cyklar.
(263)
Eftersom import från Kina till unionsmarknaden fortfarande skulle vara tillåten och även import från tredjeländer skulle fortsätta skulle importörernas traditionella verksamhet sannolikt kunna fortsätta även om antidumpningsåtgärderna avseende Kina skulle upprätthållas. De ändrade antidumpningsåtgärderna för de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle öka importmöjligheterna från Kina med satsen 0 % eller en reducerad sats. Följaktligen dras slutsatsen att antidumpningsåtgärderna inte har någon väsentlig negativ inverkan på icke-närstående importörer i unionen.
6. Åtgärdernas effektivitet
(264)
En part hävdade att åtgärderna inte skulle vara effektiva med tanke på att unionsindustrin fortfarande lider skada efter att antidumpningsåtgärder tillämpats i nästan 20 år. Det kan konstateras att det trots de gällande åtgärderna har bekräftats att kinesiska exporterande tillverkare kringgick åtgärderna via andra tredjeländer, vilket åtminstone delvis förklarar unionsindustrins situation under översynsperioden. Argumentet avvisades därför.
(265)
Efter meddelandet av uppgifter anförde några parter att de åtgärder som varit i kraft i över 23 år inte är motiverade av vare sig fysiska eller handelspolitiska skäl. Som svar på detta påstående bör det påpekas att inga tidsfrister begränsar åtgärdernas varaktighet så länge som villkoren för deras införande eller bibehållande är uppfyllda. Även i det aktuella fallet är åtgärderna motiverade eftersom undersökningsresultaten bekräftade att skadevållande dumpning förekom. Dessutom undergrävs unionsindustrins situation ytterligare genom kringgående åtgärder. Argumentet avvisas därför.
7. Slutsats
(266)
En fortsatt tillämpning av åtgärderna mot import av cyklar med ursprung i Kina skulle uppenbart ligga i såväl unionsindustrins som de företags intresse som levererar cykeldelar i unionen. På så sätt kommer unionsindustrin att kunna växa och förbättra sin situation, som orsakats av dumpad import. Vidare skulle importörerna inte påverkas i någon större utsträckning eftersom cyklar till skäliga priser från Kina och övriga tredjeländer fortfarande skulle finnas tillgängliga på marknaden. På grund av unionsindustrins omfattande användning av systemet med tullbefrielse drogs även slutsatsen att gällande åtgärder inte hade någon väsentlig negativ inverkan på användarna/konsumenterna. Om åtgärderna skulle upphävas skulle däremot unionens cykeltillverkare sannolik upphöra med sin tillverkning, vilket även skulle hota unionens tillverkare av cykeldelar.
(267)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder med de tullsatser som anges i skäl 279 på import av den berörda produkten med ursprung i Kina.
I. FÖRESLAGNA TULLSATSER
1. Nivå för undanröjande av skada
(268)
Med tanke på de slutsatser som dragits när det gäller dumpning, resulterande skada och unionens intresse bör de gällande åtgärderna enligt genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 upprätthållas, utöver vad som föreskrivs nedan.
(269)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit.
(270)
Åtgärderna bör införas på en nivå som räcker för att undanröja den skada som vållats av den berörda importen utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en total vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Den genomsnittliga vinst före skatt som användes för denna beräkning var 8 % av försäljningsomsättningen för cyklar. Den är densamma som i den tidigare undersökningen eftersom inget tydde på att denna sats bör ändras.
(271)
Med tanke på det mycket begränsade samarbete från kinesisk sida som tas upp i skälen 22 och 24 kan resultaten för de samarbetsvilliga företagen inte anses representativa för landet. Följaktligen bibehålls den landsomfattande skademarginal som fastställs genom förordning (EG) nr 1095/2005 härmed oförändrad.
(272)
För de båda samarbetsvilliga exportörerna, för vilka ingen dumpning konstaterades, fastställdes skademarginalerna på grundval av deras egna exportpriser, i samma handelsled, jämfört med unionsindustrins icke skadevållande priser för motsvarande produkttyp. Ingen skademarginal beräknades för det tredje företaget, för vilket ingen dumpning konstaterades. För Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd identifierades ingen skademarginal. Däremot konstaterades en betydande skademarginal som överskred dumpningsmarginalen för Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
(273)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att det 8-procentiga vinstmålet fastställdes under marknadsomständigheter som inte motsvarar den nuvarande situationen och att kommissionen inte lämnat någon lämplig motivering till varför den vinstmarginal som fastställdes i den tidigare undersökning som nämns i skäl 5 fortfarande är berättigad. Det påpekas att kommissionen under den föreliggande översynen inte hittade något som tydde på att lönsamhetsmålet borde ändras. Parten i fråga lämnade inte in någon styrkande beräkning som visade att ett alternativt lönsamhetsmål borde ha använts. Argumentet avvisades därför.
2. Slutgiltiga åtgärder
(274)
När det gäller de tre samarbetsvilliga kinesiska grupperna av exporterande tillverkare har storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning beräknats på grundval av resultaten i den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa grupper. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för övriga företag) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i Kina vilka har tillverkats av dessa grupper, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av någon annan grupp som inte specifikt nämns i denna förordnings normativa del, däribland enheter som är närstående dem som specifikt nämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för övriga företag.
(275)
Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (30) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(276)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under översynsperioden.
(277)
För att minimera riskerna för kringgående på grund av stor skillnad i tullsatser ansågs det att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. Dessa särskilda åtgärder innefattar följande: Det ska för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska bli föremål för den tullsats för övriga företag som gäller för alla övriga exporterande tillverkare.
(278)
Om export från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna skulle öka betydligt i volym efter införande av de berörda åtgärderna skulle en sådan volymökning i sig kunna anses utgöra en förändring i handelsmönstret på grund av införande av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren uppfylls kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning kan bland annat omfatta behovet att avlägsna individuella tullsatser och ett resulterande införande av en landsomfattande tull.
(279)
I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fastställs tullsatserna för samarbetsvilliga exportörer på en nivå som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin. För Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd och Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd bygger tullsatserna på dumpningsmarginaler som fastställts genom undersökningen eftersom de var lägre än skademarginalerna. För Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd var skademarginalen lägre än dumpningsmarginalen och tullsatsen fastställdes därför till skademarginalens nivå.
(280)
De individuella tullsatser som beräknats för översynsperioden ska vara följande:
Företag
Slutgiltig tull
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd
0 %
Övriga företag
48,5 %
(281)
Det konstateras att enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 71/97 gäller den antidumpningstull på 48,5 % som införs för alla företag genom den förordningen (se skäl 279) även import av essentiella cykeldelar, enligt definitionen i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 71/97, med ursprung i Kina.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inklusive trehjuliga transportcyklar men med undantag för enhjuliga cyklar) utan motor och med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilka klassificeras enligt KN-numren 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-numren 8712007091 och 8712007099).
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Slutgiltig tull
Taric-tilläggsnummer
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd
0 %
B774
Övriga företag
48,5 %
B999
3. De individuella tullsatserna för företagen som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utvidgningen av antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa cykeldelar med ursprung i Folkrepubliken Kina som infördes genom förordning (EG) nr 71/97 ska bibehållas.
Den slutgiltiga antidumpningstull som anges i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 71/97 ska vara den antidumpningstull för övriga företag som införs genom artikel 1.2 i denna förordning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 maj 2013.