NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 219/2014
ze dne 7. března 2014,
kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004, pokud jde o zvláštní požadavky na prohlídky po porážce prasat domácích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 17 odst. 1 a čl. 18 bod 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 854/2004 stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu. Nařízení mimo jiné stanoví, že členské státy mají zajistit, že úřední kontroly týkající se čerstvého masa probíhají v souladu s přílohou I uvedeného nařízení. Nařízení (ES) č. 854/2004 rovněž stanoví, že úřední veterinární lékař provádí inspekční úkoly na jatkách, v zařízeních zpracovávajících zvěřinu a v bourárnách/porcovnách uvádějících na trh čerstvé maso v souladu, mimo jiné, se zvláštními požadavky oddílu IV přílohy I uvedeného nařízení.
(2)
Část B kapitoly IV oddílu IV přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004 stanoví zvláštní požadavky pro prohlídky po porážce prasat domácích.
(3)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 3. října 2011 vědecké stanovisko o rizicích pro veřejné zdraví, na něž se má vztahovat prohlídka masa (prasata) (2), ve kterém učinil závěr, že v současnosti vyžadovaná prohmatání a nařezání během prohlídky po porážce představují riziko křížové kontaminace s bakteriologickým nebezpečím.
(4)
EFSA dospěl rovněž k závěru, že prohmatání a nařezání používaná v současné době při prohlídkách po porážce by měla být vynechána u prasat podrobených běžné porážce, protože riziko mikrobiální křížové kontaminaci je vyšší než riziko spojené s potenciálně nižší mírou detekce stavů, na které se tyto techniky zaměřují. Používání těchto ručních technik během prohlídek po porážce by mělo být omezeno na prasata identifikovaná jako podezřelá, a to mimo jiné prostřednictvím vizuální detekce relevantních odchylek po porážce.
(5)
S ohledem na stanovisko EFSA je vhodné změnit zvláštní požadavky na prohlídky po porážce prasat domácích stanovené v části B kapitoly IV oddílu IV přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004.
(6)
Pokud epizootologické nebo jiné údaje z hospodářství, odkud zvířata pocházejí, informace o potravinovém řetězci nebo zjištění prohlídky před porážkou nebo vizuální detekce relevantních odchylek po porážce poukáží na možná rizika pro veřejné zdraví, zdraví zvířat nebo dobré životní podmínky zvířat, měl by úřední veterinární lékař mít možnost se rozhodnout, jaká prohmatání a nařezání je během prohlídky po porážce nutné provést, aby bylo možné rozhodnout, zda je maso vhodné k lidské spotřebě.
(7)
Požadavky stanovené v tomto nařízení mění nařízení (ES) č. 854/2004, což zahrnuje úpravu stávající praxe jak provozovatelů potravinářských podniků, tak příslušných orgánů. Je proto vhodné umožnit odklad použití tohoto nařízení.
(8)
Nařízení (ES) č. 854/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V kapitole IV oddílu IV přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004 se část B nahrazuje tímto:
„B. PROHLÍDKA PO PORÁŽCE
1.
U jatečně upravených těl a drobů prasat musí být prohlídka po porážce provedena následujícím postupem:
a)
vizuální prohlídka hlavy a hrtanu; vizuální prohlídka tlamy, hltanu a jazyka;
b)
vizuální prohlídka plic, průdušnice a jícnu;
c)
vizuální prohlídka osrdečníku a srdce;
d)
vizuální prohlídka bránice;
e)
vizuální prohlídka jater a mízních uzlin jaterních a slinivky břišní (Lnn. portales);
f)
vizuální prohlídka gastrointestinálního traktu, okruží, mízních uzlin žaludečních a mezenterických (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales a caudales);
g)
vizuální prohlídka sleziny;
h)
vizuální prohlídka ledvin;
i)
vizuální prohlídka pohrudnice a pobřišnice;
j)
vizuální prohlídka pohlavních orgánů (kromě penisu, pokud byl již odstraněn);
k)
vizuální prohlídka vemene a vemenních mízních uzlin (Lnn. supramammarii);
l)
vizuální prohlídka krajiny pupeční a kloubů mladých zvířat.
2.
Úřední veterinární lékař uplatní další postupy prohlídek po porážce za použití nařezání a prohmatání jatečně upraveného těla a drobů, pokud podle jeho názoru některý z následujících postupů či zjištění ukazuje na riziko pro veřejné zdraví, zdraví zvířat nebo dobré životní podmínky zvířat:
a)
kontroly a analýzy informací o potravinovém řetězci provedené v souladu s částí A kapitoly II oddílu I;
b)
zjištění prohlídky před porážkou provedené v souladu s částí B kapitoly II oddílu I a částí A této kapitoly;
c)
výsledky ověření týkající se dodržování pravidel pro dobré životní podmínky zvířat v souladu s částí C kapitoly II oddílu I;
d)
zjištění prohlídky po porážce provedené v souladu s částí D kapitoly II oddílu I a bodem 1 této části;
e)
další epizootologické údaje nebo jiné údaje z hospodářství, ze kterého zvířata pocházejí.
3.
V závislosti na zjištěných rizicích mohou dodatečné postupy po porážce, uvedené v bodě 2, zahrnovat:
a)
nařezání a vyšetření podčelistních mízních uzlin (Lnn. mandibulares);
b)
prohmatání plic a mízní uzliny plicního kořene a mízní uzliny kraniální průdušky a středohrudí (Lnn. bifurcationes, eparteriales a mediastinales). Průdušnice a obě průdušky se rozříznou podélným řezem a plíce řezem vedoucím na rozhraní střední a dolní třetiny kolmo na hlavní osu; tyto řezy nejsou nezbytné, pokud jsou plíce vyloučeny z použití k lidské spotřebě;
c)
podélné rozříznutí srdce tak, aby byly otevřeny obě komory a protnuta srdeční přepážka;
d)
prohmatání jater a jejich mízních uzlin;
e)
prohmatání a popřípadě nařezání mízních uzlin žaludečních a mezenterických;
f)
prohmatání sleziny;
g)
nařezání ledvin a renálních mízních uzlin (Lnn. renales);
h)
nařezání vemenních mízních uzlin;
i)
prohmatání krajiny pupeční a kloubů mladých zvířat a v případě nutnosti nařezání krajiny pupeční a otevření kloubů.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. března 2014.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 219/2014
av den 7 mars 2014
om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 vad gäller de särskilda kraven för besiktning efter slakt av tamsvin
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artiklarna 17.1 och 18.7, och
av följande skäl:
(1)
I förordning (EG) nr 854/2004 fastställs särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung. Det föreskrivs bl.a. att medlemsstaterna ska se till att offentlig kontroll i fråga om färskt kött äger rum i enlighet med bilaga I till den förordningen. Den officiella veterinären ska genomföra inspektionsuppgifter i slakterier, vilthanteringsanläggningar och styckningsanläggningar som släpper ut färskt kött på marknaden i enlighet med bl.a. de särskilda kraven i avsnitt IV i bilaga I till den förordningen.
(2)
I avsnitt IV kapitel IV del B i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004 anges de särskilda kraven för besiktning efter slakt av tamsvin.
(3)
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) antog den 3 oktober 2011 ett vetenskapligt yttrande om risker för folkhälsan som bör omfattas av besiktning av kött (svin) (2) där det konstateras att de nuvarande kraven på palpation och anskärning i samband med besiktning efter slakt utgör en risk för korskontaminering med bakterier.
(4)
Efsa konstaterade också att den palpation eller anskärning som i nuläget används vid besiktning efter slakt inte bör användas för svin som genomgått normal slakt, eftersom risken för mikrobiell korskontaminering är större än risken för att man inte alltid kommer att upptäcka sådana förhållanden som påvisas genom dessa metoder. Användningen av dessa manuella metoder vid besiktning efter slakt bör begränsas till misstänkta svin som identifierats bl.a. genom upptäckt av relevanta avvikelser vid okulär besiktning efter slakt.
(5)
Med tanke på Efsas yttrande bör man ändra de särskilda krav för besiktning efter slakt av tamsvin som anges i avsnitt IV kapitel IV del B i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004.
(6)
Om epidemiologiska eller andra uppgifter från den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån, information från livsmedelskedjan eller resultat från besiktning före slakt eller upptäckt av relevanta avvikelser vid okulär besiktning efter slakt visar på potentiella risker för människors eller djurs hälsa eller för djurskyddet, bör den officiella veterinären ha möjlighet att besluta vilken palpation och anskärning som måste utföras vid besiktning efter slakt för att man ska kunna fastställa om köttet är tjänligt som livsmedel.
(7)
De krav som fastställs i den här förordningen utgör en ändring av förordning (EG) nr 854/2004 som innebär att både livsmedelsföretagarnas och de behöriga myndigheternas nuvarande rutiner måste anpassas. Därför bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas.
(8)
Förordning (EG) nr 854/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.
(9)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I avsnitt IV kapitel IV i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004 ska del B ersättas med följande:
”B. BESIKTNING EFTER SLAKT
1.
Slaktkroppar och slaktbiprodukter av svin ska genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:
a)
Okulär besiktning av skalle och svalg. Okulär besiktning av munhåla, svalg och tunga.
b)
Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe.
c)
Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta.
d)
Okulär besiktning av mellangärde.
e)
Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales).
f)
Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales).
g)
Okulär besiktning av mjälte.
h)
Okulär besiktning av njurarna.
i)
Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna.
j)
Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats).
k)
Okulär besiktning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii).
l)
Okulär besiktning av navelregion och leder hos unga djur.
2.
Den officiella veterinären ska utföra ytterligare besiktning efter slakt i form av palpation och anskärning av slaktkropp och slaktbiprodukter om han eller hon anser att något av följande visar på en potentiell risk för människors eller djurs hälsa eller för djurskyddet:
a)
Kontrollen och analysen av informationen från livsmedelskedjan som görs i enlighet med avsnitt I kapitel II del A.
b)
Resultaten av besiktning före slakt som utförs i enlighet med avsnitt I kapitel II del B och del A i det här kapitlet.
c)
Kontrollen av efterlevnaden av bestämmelserna om djurskydd som görs i enlighet med avsnitt I kapitel II del C.
d)
Resultaten av besiktning efter slakt som utförs i enlighet med avsnitt I kapitel II del D och punkt 1 i denna del.
e)
Ytterligare epidemiologiska eller andra uppgifter från den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån.
3.
Beroende på de konstaterade riskerna kan de ytterligare förfaranden efter slakt som avses i punkt 2 omfatta följande:
a)
Anskärning och undersökning av mandibularlymfknutorna (Lnn. mandibulares).
b)
Palpation av lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna ska öppnas med ett längssnitt, och lungorna ska anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver inte göras om lungorna inte ska användas som livsmedel.
c)
Öppning av hjärtkamrarna med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs.
d)
Palpation av lever med lymfknutor.
e)
Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor.
f)
Palpation av mjälte.
g)
Anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales).
h)
Anskärning av juverlymfknutorna.
i)
Palpation av navelregion och leder hos unga djur; vid behov ska navelregionen anskäras och lederna öppnas.”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 juni 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 7 mars 2014.