PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 830/2014
ze dne 30. července 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1890/2005, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 2/2012 a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 205/2013, pokud jde o oblast působnosti stávajících antidumpingových opatření týkajících se spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli a pokud jde o žádosti o přezkum pro nové vývozce, a kterým se stanoví možnost vrácení nebo prominutí cla v některých případech
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1890/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), který se omezoval na opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, byla původní opatření v rozmezí od 11,4 % do 27,4 % v případě ČLR a 8,8 % až 23,6 % v případě Tchaj-wanu prodloužena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 2/2012 (3) (dále jen „nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti“).
(3)
V návaznosti na šetření zaměřené proti obcházení opatření na základě čl. 13 odst. 3 základního nařízení (dále jen „šetření proti obcházení opatření“) bylo konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ z ČLR prováděcím nařízením Rady (EU) č. 205/2013 (4) rozšířeno na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín či nikoli.
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(4)
Tchajwanský vyvážející výrobce, společnost Sheh Kai Precision Co., Ltd (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žadatel požadoval vyjmutí některých typů spojovacích prostředků, konkrétně bimetalových spojovacích prostředků, z oblasti působnosti stávajících opatření z důvodu jejich údajně rozdílných fyzikálních, chemických a technických vlastností.
(5)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem zveřejněním oznámení dne 6. června 2013 v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu (6).
(6)
Současný přezkum se omezuje na posouzení rozsahu definice výrobku, aby se objasnilo, zda určité typy šroubů z korozivzdorné oceli, konkrétně bimetalové spojovací prostředky, spadají do působnosti původních opatření, jejichž platnost byla prodloužena a která byla rozšířena.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise informovala o zahájení přezkumu známé výrobce v Unii a jejich sdružení, dovozce a uživatele, zástupce vyvážejících zemí a rovněž všechny známé výrobce v ČLR a na Tchaj-wanu.
(8)
Komise si vyžádala informace ode všech výše zmíněných stran a od dalších stran, které se ohlásily v rámci časového limitu stanoveného v oznámení o zahájení přezkumu. Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(9)
Třináct tchajwanských vyvážejících výrobců, jeden čínský vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii, sedm dovozců a jeden uživatel poskytli odpověď na dotazník.
(10)
Kromě toho sdružení zastupující výrobce v Unii - žadatele v původním šetření a v přezkumu před pozbytím platnosti - potvrdilo, že žádná z unijních společností nevyrábí bimetalové spojovací prostředky, a tudíž nemá k vlastnostem bimetalových spojovacích prostředků žádné stanovisko.
(11)
Žádné z dalších šesti evropských sdružení výrobců známých z původního šetření neposkytlo žádné informace.
(12)
Během šetření nebyla požadována žádná slyšení.
4. Inspekce na místě
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo
Dovozce v Unii
-
Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Spojené království
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tchaj-wan
-
Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tchaj-wan
-
Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tchaj-wan
B. DOTČENÝ VÝROBEK A VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(14)
Dotčeným výrobkem, jak je definován v čl. 1 odst. 1 nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti, jsou některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházející z ČLR a Tchaj-wanu.
(15)
V žádosti o přezkum žadatel požadoval vynětí některých spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli z oblasti působnosti stávajícího antidumpingového opatření. Výrobkem, jehož vynětí se v žádosti o přezkum požaduje, jsou bimetalové „závitořezné a samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem z uhlíkové oceli umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů, v současnosti kódu KN ex 7318 14 10“.
(16)
Jeden ze spolupracujících dovozců tvrdil, že Komise měla rozlišovat nikoli mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli, ale mezi samovrtnými a samořeznými (závitořeznými) spojovacími prostředky, s cílem vyloučit samovrtné spojovací prostředky z rozsahu definice výrobku, na nějž se vztahují antidumpingová opatření, bez ohledu na to, zda se jedná o bimetalové spojovací prostředky či spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli.
(17)
Účelem tohoto přezkumu, jak je uvedeno v žádosti předložené žadatelem a jak je výslovně zmíněno v bodě 4 prvním pododstavci oznámení o zahájení přezkumu, je prozkoumat, zda přesně bimetalové samořezné (závitořezné) a samovrtné šrouby by měly být vyňaty z rozsahu definice výrobku, na něž se v současnosti vztahují antidumpingová opatření. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(18)
Komise zároveň vzala v úvahu rozdíly mezi samovrtnými a samořeznými (závitořeznými) spojovacími prostředky. To se projevilo ve změně definice poskytnuté žadatelem a citované v 15. bodě odůvodnění, jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění.
(19)
Pro účely tohoto přezkumu by bimetalové spojovací prostředky měly být definovány takto: bimetalové samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; a bimetalové samořezné (závitořezné) šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; v obou případech v současnosti kódu KN ex 7318 14 10.
(20)
Bimetalové spojovací prostředky jsou relativně novým výrobkem na trhu, který byl vytvořen, aby bylo možné zkombinovat v jednom spojovacím prostředku nejdůležitější vlastnosti spojovacích prostředků z uhlíkové oceli a z korozivzdorné oceli, konkrétně tvrdost uhlíkové oceli a odolnost vůči korozi korozivzdorné oceli. Bimetalové spojovací prostředky se vyrábí svařováním části z uhlíkové oceli a části z korozivzdorné oceli, v důsledku čehož je získán samovrtný a/nebo samořezný (závitořezný) spojovací prostředek, který má hrot a vodicí závity (v případě samořezných (závitořezných) spojovacích prostředků pouze vodicí závity, jelikož hrot u nich neexistuje) z uhlíkové oceli, zatímco dřík s dalšími závity a hlava jsou z korozivzdorné oceli.
(21)
Tyto bimetalové spojovací prostředky jsou schopny proniknout do kovových plechů o tloušťce až 25 mm bez nutnosti předvrtání, zatímco běžné spojovací prostředky z korozivzdorné oceli mohou proniknout pouze do kovových plechů o tloušťce nejvýše 3 mm. Bimetalové spojovací prostředky si zároveň zachovávají odolnost vůči korozi, a proto jsou vhodné k venkovnímu použití, např. u oken a střech, a v chemicky agresivních prostředích, jakými jsou například plavecké areály a některé továrny.
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
Metodika
(22)
Během původního šetření i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bimetalové spojovací prostředky nerozlišovaly od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Jinak řečeno, byly pouze shromažďovány informace o různých typech korozivzdorné oceli používané jako surovina pro spojovací prostředky, avšak nikoli o spojovacích prostředcích obsahujících jako surovinu korozivzdornou ocel i uhlíkovou ocel.
(23)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí konečných informací v rámci přezkumu před pozbytím platnosti tvrdila, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do rozsahu definice výrobku, jelikož se od spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli značně odlišují, pokud jde o jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, základní fyzikální a technické vlastnosti (surovinu) a také použití (7). Nicméně, jak bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti, rozsah definice výrobku nelze v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit.
(24)
Aby bylo možné posoudit, zda se na bimetalové spojovací prostředky vztahují původní opatření, bylo zkoumáno, zda bimetalové spojovací prostředky a spojovací prostředky a jejich částí z korozivzdorné oceli mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a koncová užití. V tomto ohledu byla rovněž posouzena zaměnitelnost a vzájemná konkurence mezi těmito dvěma typy spojovacích prostředků.
Základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti
Fyzikální vlastnosti
(25)
Hlavním fyzikálním rozdílem mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli je skutečnost, že bimetalové spojovací prostředky sestávají ze dvou různých typů oceli, jež jsou svařeny dohromady, zatímco standardní spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli jsou vystříhány a vytvarovány z jednoho drátu z korozivzdorné oceli. V případě bimetalových spojovacích prostředků jsou tři až čtyři vodicí závity a vrtací hrot vyrobeny z uhlíkové oceli, zatímco dřík a hlava jsou vyrobeny z korozivzdorné oceli.
(26)
Pokud není použito speciální povrstvení, lze části bimetalových spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli a z uhlíkové oceli vizuálně rozlišit. Je třeba poznamenat, že ve většině případů spojovací prostředky procházejí procesem povrstvování, který dále zvyšuje jejich odolnost vůči korozi, a proto nemusí být spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli a bimetalové spojovací prostředky rozlišitelné pouhým okem.
(27)
Bimetalové spojovací prostředky však ve své části z uhlíkové oceli vykazují magnetické vlastnosti, což je významný rys používaný k jejich odlišení od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli.
Technické vlastnosti
(28)
Bimetalové spojovací prostředky mají schopnost vrtat otvory a řezat závity do tvrdých a silných kovových plechů díky složce uhlíkové oceli. Spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli tuto schopnost z důvodu vlastností korozivzdorné oceli nemají.
Chemické vlastnosti
(29)
Vzhledem k obsahu uhlíkové oceli je chemické složení bimetalových spojovacích prostředků odlišné od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou složeny výlučně z korozivzdorné oceli.
Závěr
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že i když se bimetalové spojovací prostředky mohou fyzicky jevit jako podobné spojovacím prostředkům a jejich částem z korozivzdorné oceli (jsou-li povrstveny), mají odlišné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti než spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli.
Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(31)
Komise posuzovala, zda zjištěné rozdíly, pokud jde o fyzikální, chemické a technické vlastnosti, se u bimetalových spojovacích prostředků a spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli promítají do odlišného koncového užití a vnímání trhu.
(32)
Bylo zjištěno, že bimetalové spojovací prostředky se používají především ve venkovních kovových prvcích střech, v kovovém plátování, u okapnic oken a interiérových upevňovacích prostředků v chemicky agresivním prostředí, jako jsou plavecké areály a některé továrny. Všechna tato použití obvykle vyžadují, aby byly kovové plechy různé tloušťky spojeny navzájem nebo připevněny k jiným materiálům, např. k izolačním vrstvám různého složení. U všech těchto použití je z hlediska zákazníka velmi důležité využití spojovacích prostředků, které jsou odolné vůči korozi, a v některých případech/zemích se dokonce jedná o zákonný požadavek.
(33)
Bimetalové spojovací prostředky jsou vyvinuty speciálně k tomu, aby splňovaly požadavky těchto použití, a to tím, že mají schopnost provrtat se skrze všechny typy povrchů včetně silných kovových plechů (jako spojovací prostředky z uhlíkové oceli), a zároveň jsou odolné vůči korozi (jako spojovací prostředky z korozivzdorné oceli).
(34)
Jediný spolupracující výrobce v Unii tvrdil, že stejného výsledku, totiž vzájemného spojení různých povrchů, může být dosaženo jak pomocí bimetalových spojovacích prostředků, tak pomocí spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Podle této společnosti je jediným rozdílem způsob aplikace šroubu, totiž za použití předvrtání či bez něj. Předvrtání znamená, že jako první krok se vyvrtají otvory, a to pomocí vrtáků, které se liší podle materiálu. Potom se v rámci samostatného kroku našroubují šrouby. Předvrtání je nezbytné při použití spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v kombinaci s kovovými plechy. Z tohoto důvodu se uvedená společnost domnívá, že volba mezi spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli a bimetalovými spojovacími prostředky je pouhým ekonomickým rozhodnutím spočívajícím ve volbě mezi vyššími mzdovými náklady a vyššími materiálovými náklady.
(35)
Šetření však odhalilo, že v praxi je metoda předvrtání nejen náročná s ohledem na čas a na práci, ale u některých použití (zejména u okapnic oken) není vůbec proveditelná. Důvodem je to, že tato metoda by vyžadovala předvrtání tří nebo dokonce více různých povrchů, a to u každého jiným druhem vrtáku, a následně jejich dokonalé sladění, aby bylo možné vložit spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli. Proto se v tomto případě místo bimetalových spojovacích prostředků používají spojovací prostředky pouze z uhlíkové oceli než z korozivzdorné oceli. Řešení, při němž se použijí spojovací prostředky pouze z uhlíkové oceli, nesplňuje požadavky na odolnost vůči korozi.
(36)
Kromě toho v případě tlustších kovových povrchů nebudou po předvrtání aplikované spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli moci vytvořit své vlastní vnitřní závity a v důsledku toho bude odolnost v tahu menší než v případě bimetalových spojovacích prostředků (nebo spojovacích prostředků z uhlíkové oceli).
(37)
Na základě výše uvedených skutečností by tvrzení zmíněné v 34. bodě odůvodnění mělo být odmítnuto.
(38)
Lze vyvodit závěr, že zjištěné rozdíly ve fyzikálních, chemických a technických vlastnostech ovlivňují koncové užití bimetalových spojovacích prostředků. Na rozdíl od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli plní bimetalové spojovací prostředky spíše specifické funkce a jejich použití je omezeno na přesně vymezené tržní segmenty, jako jsou venkovní kovové konstrukce, okapnice u oken a některé interiérové upevňovací prostředky v chemicky agresivních prostředích.
Rozdíly ve výrobním procesu, nákladech a cenách
(39)
Z šetření vyplývá, že výrobní proces bimetalových spojovacích prostředků se podstatně liší od výrobního procesu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, neboť zahrnuje řadu dalších výrobních kroků, jiné mechanické zařízení a know-how. Zejména svařování a indukční ohřev lze považovat za nákladné, jedinečné a technologicky citlivé výrobní kroky, které se týkají pouze bimetalových spojovacích prostředků.
(40)
Bylo rovněž potvrzeno, že tyto rozdíly ve výrobním procesu mají za následek výrazně vyšší výrobní náklady a ceny bimetalových spojovacích prostředků. Rozdíl ve výrobních nákladech u podobného typu bimetalových spojovacích prostředků a spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli se může pohybovat mezi 40 % až 150 % v závislosti na výrobní metodě a druhu/délce spojovacího prostředku, přičemž cenové rozdíly mohou překročit i 400 %.
(41)
Značný rozdíl mezi cenami (a náklady) mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli má za následek, že bimetalové spojovací prostředky nebudou používány tam, kde mohou být používány spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli se stejným výsledkem, zejména při upevnění povrchů jiných než ze tlustých kovů. To podporuje závěr uvedený v 38. bodě odůvodnění, že spotřebitelé si jsou dobře vědomi rozdílů mezi těmito dvěma druhy spojovacích prostředků a vnímají je jako odlišné výrobky.
D. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(42)
Výše uvedená zjištění ukazují, že bimetalové spojovací prostředky mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve srovnání se spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli a že tyto rozdíly jsou relevantní pro koncové užití bimetalových spojovacích prostředků a vnímání trhu s nimi.
(43)
Zaměnitelnost mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli je spíše omezená, protože ve většině případů spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli nelze použít se stejnými výsledky jako bimetalové spojovací prostředky. Kromě toho zaměnitelnosti mezi spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli a bimetalovými spojovacími prostředky brání podstatný rozdíl v ceně těchto dvou výrobků.
(44)
S ohledem na uvedené rozdíly byl učiněn závěr, že bimetalové spojovací prostředky nespadají do rozsahu definice výrobku v původním šetření a že opatření přijatá na základě původního šetření neměla být na dovoz bimetalových spojovacích prostředků uplatňována. V důsledku toho je třeba rozsah použití opatření objasnit se zpětným účinkem pomocí změn nařízení (ES) č. 1890/2005, prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012 a prováděcího nařízení (EU) č. 205/2013.
E. PŘEZKUM PRO NOVÉ VÝVOZCE
(45)
Podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení by v nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti měla být stanovena možnost žádat o přezkum pro nové vývozce.
F. ZPĚTNÁ PŮSOBNOST
(46)
Jelikož současné přezkumné šetření je omezeno na upřesnění rozsahu definice výrobku a jelikož se na bimetalové spojovací prostředky neměla vztahovat původní opatření, považuje se za vhodné, aby se zjištění uplatňovalo se zpětným účinkem ode dne vstupu původního nařízení v platnost, včetně veškerého dovozu, na který se vztahují prozatímní cla mezi 22. květnem 2005 a 19. listopadem 2005, aby se zabránilo jakémukoli následnému poškození dovozců uvedeného výrobku.
(47)
V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany výslovně vyzvány, aby se vyjádřily k možné zpětné působnosti závěrů. Dva dovozci vyjádřili zpětné působnosti svou podporu a žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila se zpětnou působností výsledků přezkumu nesouhlas.
(48)
V důsledku toho prozatímní cla vybraná s konečnou platností a konečná antidumpingová cla zaplacená z dovozu bimetalových spojovacích prostředků do Unie podle nařízení (ES) č. 1890/2005, jakož i konečná antidumpingová cla zaplacená z dovozu bimetalových spojovacích prostředků do Unie podle prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (EU) č. 205/2013 na dovoz některých spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín či nikoli, by měla být vrácena nebo prominuta. Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy.
(49)
Tímto přezkumem není dotčeno datum, k němuž pozbude platnosti nařízení (EU) č. 2/2012 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(50)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
G. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(51)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání stanovisek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Nebyly předloženy žádné informace ani stanoviska,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení (ES) č. 1890/2005 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v současnosti kódů KN 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.
Na bimetalové spojovací prostředky definované takto: bimetalové samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; a bimetalové samořezné (závitořezné) šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; v obou případech v současnosti kódu KN ex 7318 14 10, se konečné antidumpingové clo nevztahuje.“
Článek 2
V prováděcím nařízení (EU) č. 2/2012 se článek 1 mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v současnosti kódů KN 7318 12 10, ex 7318 14 10 (kódy TARIC ode dne následujícího po vyhlášení prováděcího nařízení Komise (EU) č. 830/2014 (8): 7318141051, 7318141059, 7318141081 a 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
Na bimetalové spojovací prostředky definované takto: bimetalové samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; a bimetalové samořezné (závitořezné) šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; v obou případech v současnosti kódu KN ex 7318 14 10, se konečné antidumpingové clo nevztahuje.
(8) Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 830/2014 ze dne 30. července 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1890/2005, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 2/2012 a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 205/2013, pokud jde o oblast působnosti stávajících antidumpingových opatření týkajících se spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli a pokud jde o žádosti o přezkum pro nové vývozce, a kterým se stanoví možnost vrácení nebo prominutí cla v některých případech (Úř. věst. L 226, 31.7.2014, s. 16).“" 						
b)
doplňuje se odstavec 4, který zní:
„4. Pokud kterýkoli vyvážející výrobce na Tchaj-wanu poskytne Komisi dostatečné důkazy, že:
a)
v průběhu období šetření (od 1. července 2003 do 30. června 2004) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců na Tchaj-wanu, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
po skončení období šetření buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství do Unie,
příloha může být změněna přidáním nového vyvážejícího výrobce do seznamu spolupracujících společností nezařazených do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 15,8 %.“
Článek 3
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 205/2013 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Konečné antidumpingové clo použitelné na ‚všechny ostatní společnosti‘ z ČLR uložené čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 2/2012 pozměněném článkem 2 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 830/2014 (9) z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 a ex 7318 15 70 (kódy TARIC 7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 a 7318157081), s výjimkou výrobků vyrobených níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód Taric
Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipíny
B355
Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipíny
B356
Článek 4
V případě zboží, na které se nevztahují opatření podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1890/2005 a čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012 rozšířená prováděcím nařízením (EU) č. 205/2013 a pozměněná tímto nařízením, se vrátí nebo promine konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 a článku 2 nařízení (ES) č. 1890/2005 a čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012 rozšířené prováděcím nařízením (EU) č. 205/2013 před změnou tímto nařízením.
O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy. V případě, že lhůty stanovené v čl. 236 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (10) uplynuly před dnem vyhlášení nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti měsíců po tomto dni, se tyto lhůty prodlužují tak, aby uplynuly šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se zpětně ode dne 20. listopadu 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2014
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 830/2014
av den 30 juli 2014
om ändring av rådets förordning (EG) nr 1890/2005, rådets genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 och rådets genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 vad gäller produktdefinitionen i de gällande antidumpningsåtgärderna avseende fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, och vad gäller begäran om översyn avseende nya exportörer, samt om möjligheten till återbetalning eller eftergift av tullar i vissa fall
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom rådets förordning (EG) nr 1890/2005 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indonesien, Folkrepubliken Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam.
(2)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen), som begränsades till de åtgärder som införts på import från Kina och Taiwan, förlängdes de ursprungliga åtgärderna på mellan 11,4 % och 27,4 % för Kina och mellan 8,8 % och 23,6 % för Taiwan genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 (3) (nedan kallad förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång).
(3)
Efter en undersökning avseende kringgående i enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen (nedan kallad undersökningen om kringgående) utvidgades den slutgiltiga antidumpningstull som gäller för övriga företag från Kina till att omfatta import av fästanordningar av rostfritt stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 (4).
2. Inledande av en interimsöversyn
(4)
En exporterande tillverkare i Taiwan, Sheh Kai Precision Co., Ltd (nedan kallad sökanden), har lämnat in en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Sökanden begärde att vissa typer av fästanordningar, närmare bestämt fästanordningar av bimetall, inte skulle omfattas av de gällande åtgärderna eftersom de påstods ha andra fysiska, kemiska och tekniska egenskaper.
(5)
Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) slog efter samråd med rådgivande kommittén fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en partiell interimsöversyn, och offentliggjorde den 6 juni 2013 ett tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (5) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (6).
(6)
Den nuvarande översynen omfattar endast en undersökning av produktdefinitionen i syfte att klargöra huruvida vissa typer av skruvar av rostfritt stål, särskilt av bimetall, omfattas av de ursprungliga, förlängda och utvidgade åtgärderna.
3. Parter som berörs av undersökningen
(7)
Kommissionen underrättade alla kända unionstillverkare och deras intresseorganisationer, importörer och användare, företrädare för exportländerna samt alla kända tillverkare i Kina och Taiwan om att översynen skulle inledas.
(8)
Kommissionen begärde uppgifter från alla dessa parter och från de andra parter som gav sig till känna inom den tidsperiod som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gav även berörda parter tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och att begära att bli hörda.
(9)
Tretton taiwanesiska exporterande tillverkare, en kinesisk exporterande tillverkare, en unionstillverkare, sju importörer och en användare besvarade frågeformuläret.
(10)
Dessutom bekräftade den organisation som företrädde unionstillverkarna - som var klagande i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång - att inget av företagen i unionen tillverkar fästanordningar av bimetall och att de därför inte har några synpunkter på sådana fästanordningars egenskaper.
(11)
Ingen av de ytterligare sex europeiska intresseorganisationer för tillverkare som var kända från den ursprungliga undersökningen inkom med några upplysningar.
(12)
Inga utfrågningar begärdes under undersökningen.
4. Kontrollbesök
(13)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin undersökning. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
Unionstillverkare:
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
Unionsimportör:
-
Till and Whitehead Ltd, Cheltenham, Förenade kungariket
Exporterande tillverkare i Taiwan:
-
Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan
-
Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan
-
Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Taiwan
B. BERÖRD PRODUKT OCH UNDERSÖKT PRODUKT
(14)
Den berörda produkten, såsom den definierades i artikel 1.1 i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, är vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, och med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan.
(15)
I begäran om översyn begärde sökanden att vissa fästanordningar av rostfritt stål skulle undantas från den gällande antidumpningsåtgärden. Den produkt som enligt begäran om översyn bör undantas definierades av sökanden som självgängande och självborrande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och en spets av kolstål som möjliggör att skruven borrar ingångshål och skär gängor i metall av härdat stål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7318 14 10.
(16)
En av de samarbetsvilliga importörerna hävdade att kommissionen inte borde göra åtskillnad mellan fästanordningar av bimetall och rostfritt stål, utan mellan självborrande och självgängande fästanordningar, och därmed utesluta självborrande fästanordningar från antidumpningsåtgärdens produktdefinition, oberoende av om de är av bimetall eller av rostfritt stål.
(17)
Syftet med denna översyn är, såsom anges i den begäran som sökanden lämnat in och såsom särskilt nämns i punkt 4 första stycket i tillkännagivandet om inledande, att undersöka huruvida just självgängande och självborrande skruvar bör undantas från de produkter som för närvarande omfattas av åtgärder. Påståendet måste därför avvisas.
(18)
Kommissionen har emellertid tagit hänsyn till skillnaderna mellan självgängande och självborrande fästanordningar. Detta återspeglas i den ändring av definitionen som sökanden tillhandahållit och som citeras i skäl 15, i enlighet med vad som anges i skäl 19.
(19)
I denna undersökning bör fästanordningar av bimetall definieras som självborrande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och en spets och första gängor av kolstål som är sammansvetsade och möjliggör att skruven borrar ingångshål och skär gängor i metall av härdat stål, och självgängande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och första gängor av kolstål som är sammansvetsade och möjliggör att skruven skär gängor i metall av härdat stål; båda klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7318 14 10.
(20)
Fästanordningar av bimetall är en relativt ny produkt på marknaden och utvecklades för att i en och samma fästanordning kombinera de viktigaste egenskaperna hos fästanordningar av kolstål och rostfritt stål, nämligen hårdheten hos kolstål och korrosionsbeständigheten hos rostfritt stål. Fästanordningar av bimetall framställs genom att en del av kolstål svetsas fast på en del av rostfritt stål så att man får en självborrande och/eller självgängande fästanordning med en spets och första gängor (för självgängande fästanordningar endast de första gängorna eftersom de inte har någon spets) av kolstål, medan skaftet med ytterligare gängor och huvudet består av rostfritt stål.
(21)
Sådana fästanordningar av bimetall kan tränga igenom metallplåt med en tjocklek på ända upp till 25 mm utan att någon förborrning behövs, medan normala fästanordningar av rostfritt stål endast kan komma igenom metallplåt med en tjocklek på högst 3 mm. Samtidigt bibehåller fästanordningarna av bimetall sin korrosionsbeständighet och är därför lämpliga att användas utomhus, t.ex. till fönster och tak och i kemiskt aggressiva miljöer, såsom i simbassänger och vissa fabriker.
C. UNDERSÖKNINGENS RESULTAT
Metod
(22)
Varken under den ursprungliga undersökningen eller vid översynen vid giltighetstidens utgång gjordes någon åtskillnad mellan fästanordningar av bimetall och av rostfritt stål. Med andra ord samlades upplysningar endast in om olika typer av rostfritt stål som användes som råmaterial för fästanordningarna, men inte om fästanordningar som innehöll både rostfritt stål och kolstål som råmaterial.
(23)
Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter om översynen vid giltighetstidens utgång hävdade en part att fästanordningar av bimetall inte borde ingå i produktdefinitionen eftersom de skiljer sig avsevärt från fästanordningar av rostfritt stål när det gäller försäljningspris per enhet, produktionskostnader, grundläggande fysiska och tekniska egenskaper (råmaterialet) samt tillämpningar (7). Såsom förklaras i skäl 21 i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång kan produktdefinitionen inte ändras i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång.
(24)
För att bedöma huruvida fästanordningar av bimetall omfattas av de ursprungliga åtgärderna undersöktes det huruvida fästanordningar av bimetall respektive av rostfritt stål har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. I detta hänseende bedömdes också huruvida de båda typerna av fästanordningar var utbytbara och konkurrensen dem emellan.
Grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper
Fysiska egenskaper
(25)
Den främsta fysiska skillnaden mellan fästanordningar av bimetall och av rostfritt stål är att fästanordningarna av bimetall är gjorda av två olika typer av stål som svetsats samman, medan vanliga fästanordningar av rostfritt stål har skurits och formats av enkeltråd av rostfritt stål. Hos fästanordningar av bimetall består de tre-fyra första gängorna och borrspetsen av kolstål, medan huvud och skaft består av rostfritt stål.
(26)
Om ingen särskild ytbeläggning appliceras kan man urskilja den del av fästanordningen av bimetall som består av kolstål och den som är av rostfritt stål. Emellertid bör det noteras att fästanordningarna i de flesta fall får en beläggning som ytterligare ska stärka deras korrosionsbeständighet, vilket medför att det inte nödvändigtvis går att skilja fästanordningar av rostfritt stål från dem av bimetall med blotta ögat.
(27)
Dock har kolstålet i fästanordningarna av bimetall magnetiska egenskaper, vilket är en viktig egenskap som används för att skilja dem från fästanordningar av rostfritt stål.
Tekniska egenskaper
(28)
Tack vare kolstålkomponenten kan fästanordningarna av bimetall borra och skära gängor i hård och kraftig metallplåt. Fästanordningar av rostfritt stål har inte denna förmåga på grund av det rostfria stålets beskaffenhet.
Kemiska egenskaper
(29)
Kolstålkomponenten gör också att den kemiska sammansättningen hos fästanordningarna av bimetall skiljer sig från de fästanordningar som endast består av rostfritt stål.
Slutsats
(30)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att även om fästanordningar av bimetall fysiskt sett kan likna fästanordningar av rostfritt stål (när de fått en ytbeläggning), har de andra fysiska, tekniska och kemiska egenskaper än dessa.
Slutanvändning och utbytbarhet
(31)
Kommissionen har bedömt huruvida de konstaterade skillnaderna i fysiska, kemiska och tekniska egenskaper har medfört att fästanordningarna har olika slutanvändning och att marknaden uppfattar dem som olika varor.
(32)
Det slogs fast att fästanordningar av bimetall främst används för metalltak utomhus, metallbeklädnad, fönsterbeklädnad samt inomhus i kemiskt aggressiva miljöer såsom simbassänger och vissa fabriker. För alla dessa tillämpningar krävs i regel att metallplåt av olika tjocklek sammanfogas eller fästs på andra material såsom isoleringsskikt av olika sammansättningar. Vid alla dessa tillämpningar är det viktigt ur kundens perspektiv att använda fästanordningar som är korrosionsbeständiga, och i vissa fall/länder är det till och med ett lagstadgat krav.
(33)
Fästanordningar av bimetall har tagits fram särskilt för att uppfylla kraven vid sådana tillämpningar eftersom de kan borra igenom alla slags ytor, även kraftig metallplåt (liksom fästanordningar av kolstål), samtidigt som de är korrosionsbeständiga (liksom fästanordningar av rostfritt stål).
(34)
Den enda unionstillverkare som samarbetade hävdade att samma resultat, dvs. att fästa olika ytor vid varandra, kan uppnås både med fästanordningar av bimetall och av rostfritt stål. Enligt det företaget är den enda skillnaden hur skruven skruvas in, dvs. med eller utan förborrning. Förborrning innebär att man som ett första steg borrar hål med olika borrar beroende på material. Skruvarna skruvas sedan in separat. Förborrning är nödvändigt när fästanordningar av rostfritt stål används tillsammans med metallplåt. Därför anser företaget i fråga att valet mellan fästanordningar av bimetall respektive av rostfritt stål helt enkelt är ett ekonomiskt val mellan högre arbetskraftskostnader eller högre materialkostnader.
(35)
Vid undersökningen framkom emellertid att förborrning i praktiken inte bara tar tid och arbetskraft i anspråk, utan att det i vissa fall (t.ex. fönsterbeklädnad) inte ens är praktiskt möjligt. Orsaken till detta är att det för denna metod skulle krävas att tre eller fler olika ytor förborrades, var och en med en särskild borr, och sedan lades samman exakt i linje med varandra så att skruven kan skruvas in. Följaktligen används i sådana fall fästanordningar av rent kolstål snarare än av rent rostfritt stål som alternativ till fästanordningar av bimetall. Lösningen med fästanordningar av rent kolstål uppfyller dock inte kravet på korrosionsbeständighet.
(36)
Vid förborrning i kraftigare ytskikt av metall kommer de fästanordningar av rostfritt stål som skruvas in inte att kunna skära sina egna invändiga gängor, och följaktligen blir dragstyrkan lägre än för fästanordningar av bimetall (eller av kolstål).
(37)
Med tanke på ovanstående bör påståendet i skäl 34 avvisas.
(38)
Slutsatsen är att skillnaderna i de fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna har betydelse för slutanvändningen av fästanordningar av bimetall. Till skillnad från fästanordningar av rostfritt stål fyller fästanordningar av bimetall ganska specifika funktioner, och användningen av dem begränsas till väldefinierade marknadssegment, såsom metallkonstruktioner utomhus, fönsterbeklädnad och viss användning inomhus i kemiskt aggressiva miljöer.
Skillnader i tillverkningsprocess, kostnader och priser
(39)
Undersökningen visade att tillverkningen av fästanordningar av bimetall skiljer sig avsevärt från tillverkningsprocessen för fästanordningar av rostfritt stål, såtillvida att den omfattar ett antal ytterligare produktionssteg, andra maskiner och annat kunnande. Särskilt svetsningen och induktionsvärmningen kan betraktas som kostsamma, unika och tekniskt känsliga produktionssteg som endast är relevanta för fästanordningar av bimetall.
(40)
Det bekräftades också att dessa skillnader i tillverkningsprocessen medför att fästanordningar av bimetall har avsevärt högre tillverkningskostnader och priser. Skillnaden i tillverkningskostnad mellan en fästanordning av bimetall och en likvärdig typ av fästanordning av rostfritt stål kan variera mellan 40 % och 150 % beroende på produktionsmetod och fästanordningens typ eller längd, medan prisskillnaderna till och med kan uppgå till över 400 %.
(41)
Den stora skillnaden i priser (och kostnader) mellan de båda typerna av fästanordningar ger vid handen att fästanordningar av bimetall inte används när det går att använda fästanordningar av rostfritt stål med samma resultat, särskilt när det gäller att fästa andra ytskikt än av kraftig metall. Detta stöder slutsatsen i skäl 38 att konsumenterna är väl medvetna om skillnaderna mellan dessa båda typer av fästanordningar och att de ser dem som olika produkter.
D. SLUTSATS OM PRODUKTDEFINITIONEN
(42)
De ovannämnda undersökningsresultaten visar att fästanordningar av bimetall har andra fysiska, kemiska och tekniska egenskaper än fästanordningar av rostfritt stål och att dessa skillnader har betydelse för slutanvändningen och för hur marknaden uppfattar fästanordningarna.
(43)
Fästanordningar av bimetall respektive av rostfritt stål är inte helt utbytbara eftersom de av rostfritt stål i de flesta fall inte kan användas med samma resultat som de av bimetall. När fästanordningar av bimetall inte finns att tillgå använder man i regel hellre fästanordningar av kolstål. Dessutom försvåras utbytbarheten mellan de båda produkterna av den stora prisskillnaden dem emellan.
(44)
Med tanke på de angivna skillnaderna dras slutsatsen att fästanordningar av bimetall inte omfattas av produktdefinitionen i den ursprungliga undersökningen och att de åtgärder som då infördes inte skulle ha tillämpats på import av fästanordningar av bimetall. Följaktligen bör tillämpningsområdet för åtgärderna klargöras retroaktivt genom att förordning (EG) nr 1890/2005, genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 ändras.
E. ÖVERSYN AVSEENDE NY EXPORTÖR
(45)
I enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen bör det i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång finnas bestämmelser om begäran om översyn avseende nya exportörer.
F. RETROAKTIV TILLÄMPNING
(46)
Eftersom denna översyn endast syftade till att klargöra produktdefinitionen och eftersom fästanordningar av bimetall inte borde ha omfattats av de ursprungliga åtgärderna, bör undersökningsresultaten tillämpas retroaktivt från och med det datum då den ursprungliga förordningen trädde i kraft och även gälla för import som omfattades av preliminära tullar mellan den 22 maj 2005 och den 19 november 2005, så att importörer av produkten inte vållas skada till följd av åtgärderna.
(47)
I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter uttryckligen att lämna synpunkter på en eventuell retroaktiv verkan som slutsatserna kunde komma att få. Två importörer uttryckte sitt stöd för retroaktiv tillämpning och ingen av de berörda parterna motsatte sig att resultaten av översynen tillämpades retroaktivt.
(48)
Följaktligen bör de preliminära tullar som tagits ut slutgiltigt och de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats på import av fästanordningar av bimetall till unionen i enlighet med förordning (EG) nr 1890/2005, samt de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats på import av fästanordningar av bimetall till unionen i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 2/2012, utvidgad genom genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 till att omfatta import av vissa fästanordningar av rostfritt stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, återbetalas eller efterges. Ansökan om återbetalning eller eftergift görs hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning.
(49)
Denna översyn påverkar inte det datum då genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 upphör att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(50)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.
G. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(51)
Alla berörda parter har informerats om de viktigaste uppgifter och överväganden som lett fram till ovannämnda slutsatser, och de har ombetts lämna synpunkter. Parterna har även fått möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Inga inlagor eller synpunkter har inkommit.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1890/2005 ska ersättas med följande:
”1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam.
Fästanordningar av bimetall, som definieras som självborrande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och en spets och första gängor av kolstål som är sammansvetsade och möjliggör att skruven borrar ingångshål och skär gängor i metall av härdat stål, och självgängande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och första gängor av kolstål som är sammansvetsade och möjliggör att skruven skär gängor i metall av härdat stål; som båda för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7318 14 10, ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen.”
Artikel 2
Artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 ska ändras på följande sätt:
a)
Punkt 1 ska ersättas med följande:
”1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 10, ex 7318 14 10 (Taric-nummer från och med dagen efter det att kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 830/2014 (8) har offentliggjorts: 7318141051, 7318141059, 7318141081 och 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, och med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan.
Fästanordningar av bimetall, som definieras som självborrande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och en spets och första gängor av kolstål som är sammansvetsade och möjliggör att skruven borrar ingångshål och skär gängor i metall av härdat stål, och självgängande skruvar av bimetall, med skaft och huvud av rostfritt stål och första gängor av kolstål som är sammansvetsade och möjliggör att skruven skär gängor i metall av härdat stål; som båda för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7318 14 10, ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen.
(8) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 830/2014 av den 30 juli 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1890/2005, rådets genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 och rådets genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 vad gäller produktdefinitionen i de gällande antidumpningsåtgärderna avseende fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, och vad gäller begäran om översyn avseende nya exportörer, samt om möjligheten till återbetalning eller eftergift av tullar i vissa fall (EUT L 226, 31.7.2014, s. 16).”" 						
b)
Följande punkt ska läggas till som punkt 4:
”4. Om en exporterande tillverkare från Taiwan lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen om att företaget
a)
inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2003-30 juni 2004),
b)
inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Taiwan som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och
c)
faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter undersökningsperioden eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,
kan bilagan ändras genom tillägg av den nya exporterande tillverkaren till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 15,8 %.”
Artikel 3
Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 ska ersättas med följande:
”1. Den slutgiltiga antidumpningstull som gäller ’alla övriga företag’ från Kina och som infördes genom artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 2/2012, ändrad genom artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 830/2014 (9), på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 och ex 7318 15 70 (Taric-nummer 7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 och 7318157081), med undantag av de produkter som tillverkas av de företag som anges nedan:
Företag
Taric-tilläggsnummer
Multi-Tek Fasteners Inc., Clark Freeport Zone, Pampanga, Filippinerna
B355
Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filippinerna
B356
Artikel 4
För varor som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1890/2005 och artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 2/2012, utvidgad genom genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 och ändrad genom denna förordning, ska de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 och artikel 2 i förordning (EG) nr 1890/2005 och artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 2/2012, ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 205/2013, innan en ändring gjordes genom denna förordning återbetalas eller efterges.
Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. Om de tidsfrister som fastställs i artikel 236.2 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (10) har löpt ut innan eller löper ut samma dag som den här förordningen offentliggörs, eller om de löper ut inom sex månader efter det datumet, förlängs de härmed så att de kommer att löpa ut sex månader efter det att den här förordningen har trätt i kraft.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas retroaktivt från och med den 20 november 2005.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2014.