ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 541/2014/EU
av den 16 april 2014
om inrättande av en ram till stöd för rymdövervakning och spårning
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 189.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter att ha översänt utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
I sitt meddelande av den 4 april 2011 med titeln En rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst framhöll kommissionen att den delade befogenheten på rymdområdet som tilldelats unionen genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) går hand i hand med ett förstärkt samarbete med medlemsstaterna. Kommissionen betonade även att alla nya åtgärder måste baseras på befintliga resurser och på att man gemensamt fastställer var nya resurser behövs.
(2)
I sin resolution av den 26 september 2008 med titeln Att gå vidare med den europeiska rymdpolitiken (3), påpekade rådet att rymdresurserna har blivit en nödvändighet för vår ekonomi och att deras säkerhet därför måste säkerställas. Rådet underströk ”behovet av att Europa […] utvecklar en europeisk kapacitet för kontroll och övervakning av sin rymdinfrastruktur och rymdskrot, vilken till att börja med bygger på befintliga nationella och europeiska tillgångar med utnyttjande av de förbindelser som kan upprättas med andra partnerländer och deras kapacitet”.
(3)
I sin resolution av den 25 november 2010 med titeln Globala utmaningar: hur man drar full nytta av europeiska rymdsystem bekräftade rådet att det finns ett behov av en framtida kapacitet när det gäller rymdlägesbild (SSA, space situational awareness) som en verksamhet på europeisk nivå där man bör utveckla och utnyttja befintliga nationella och europeiska civila och militära tillgångar, och uppmanade kommissionen och rådet att föreslå ett förvaltningssystem och en datastrategi som kommer göra det möjligt för medlemsstaterna att bidra med relevant nationell kapacitet i enlighet med tillämpliga säkerhetskrav och säkerhetsregler. Rådet uppmanade vidare ”alla europeiska institutionella aktörer att utreda lämpliga åtgärder” som bygger på fastställda civila och militära användarkrav, utnyttjar relevanta tillgångar i enlighet med tillämpliga säkerhetskrav, och utnyttjar utvecklingen inom Europeiska rymdorganisationens (ESA) förberedande SSA-program.
(4)
Rådets slutsatser av den 31 maj 2011 om kommissionens meddelande En rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst och rådets resolution av den 6 december 2011 med titeln Riktlinjer om rymdens mervärde och fördelar för europeiska medborgares säkerhet (4) upprepade att det finns behov av effektiv SSA-kapacitet som en verksamhet på europeisk nivå och uppmuntrade unionen att ”i största möjliga utsträckning utnyttja tillgångar, kompetens och färdigheter som redan finns eller som håller på att utvecklas i medlemsstaterna, på europeisk nivå och, vid behov, internationellt”. Rådet, som är medvetet om den dubbla användningen av ett sådant system och med beaktande av dess särskilda säkerhetsdimension, uppmanade kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) att i nära samarbete med ESA och de medlemsstater som äger sådana tillgångar och har förmåga, och i samråd med alla berörda parter, lägga fram förslag i syfte att till fullo utnyttja och vidareutveckla dessa tillgångar och denna förmåga, för att utveckla en SSA-kapacitet som en verksamhet på europeisk nivå och i detta sammanhang fastställa en lämplig förvaltnings- och datastrategi som tar hänsyn till den höga känsligheten hos SSA-data.
(5)
SSA anses i allmänhet omfatta tre huvudområden, nämligen rymdövervakning och spårning (SST), prognoser om och bevakning av rymdväder samt jordnära objekt (NEO). Verksamheten på dessa områden syftar till att skydda infrastruktur i rymden och från rymden. Detta beslut, som omfattar rymdövervakning och spårning bör främja synergieffekter mellan dessa områden.
(6)
I syfte att minska riskerna för kollisioner kommer unionen också att eftersträva synergier med initiativ för aktiva åtgärder för att bortskaffa och passivera rymdskrot, till exempel det som har utvecklats av ESA.
(7)
Rymdskrotet har blivit ett allvarligt hot mot säkerheten, tryggheten och hållbarheten i rymdverksamheterna. En ram till stöd för SST bör därför inrättas i syfte att stödja upprättandet och driften av tjänster bestående av övervakning och kartläggning av rymdföremål med målet att förhindra skador på rymdfarkoster till följd av kollisioner och ökningen av mängden rymdskrot, med målet att förutsäga banor och återinträdesspår, i syfte att förse regeringar och civilskydd med bästa möjliga uppgifter i samband med okontrollerade återinträden av hela rymdfarkoster eller rymdskrot från dessa in i jordens atmosfär.
(8)
SST-stödramen bör bidra till att trygga den långsiktiga tillgängligheten när det gäller europeiska och nationella rymdinfrastrukturer, rymdanläggningar och rymdtjänster som är nödvändiga för tryggheten och säkerheten avseende Europas ekonomier, samhällen och medborgare.
(9)
Tillhandahållandet av SST-tjänster kommer att gynna alla offentliga och privata operatörer av rymdbaserade infrastrukturer, inbegripet unionen, med avseende på unionens ansvar för unionens rymdprogram, särskilt de europeiska satellitnavigeringssystemen Galileo och Egnos som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 (5), samt Copernikusprogrammet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 (6). Tidiga varningar om okontrollerade återinträden och förutsägelser av tidsintervall för nedslag och nedslagsområde kommer även att vara till nytta för offentliga myndigheter med ansvar för civilskydd. Utöver detta kan dessa tjänster också vara av intresse för andra användare, såsom privata försäkringsbolag när de beräknar eventuellt skadestånd till följd av en kollision under en satellits livslängd. Dessutom bör en offentlig informationstjänst planeras på lång sikt, fritt tillgänglig och fri att vidareanvända information om banparametrar för rymdföremål i omloppsbana runt jorden.
(10)
SST-tjänsterna bör komplettera den forskningsverksamhet som hör samman med det skydd av rymdbaserad infrastruktur som utförs inom ramen för Horisont 2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (7), unionens flaggskeppsprogram på rymdområdet, Copernicus och Galileo, initiativet för en digital agenda, som det hänvisas till i kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 med titeln En digital agenda för Europa, andra telekominfrastrukturer som bidrar till att förverkliga informationssamhället, säkerhetsrelaterade initiativ liksom ESA:s verksamhet.
(11)
SST-stödramen bör bidra till säkerställandet av ett fredligt nyttjande och utforskande av yttre rymden.
(12)
SST-stödramen bör beakta samarbetet med internationella partner, särskilt Amerikas förenta stater, internationella organisationer och andra tredje parter, särskilt för att undvika kollisioner i rymden och förebygga ökningen av mängden rymdskrot. Dessutom bör den komplettera befintliga begränsningsåtgärder såsom Förenta nationernas riktlinjer för minskning av rymdskrot eller andra initiativ, för att säkerställa tryggheten, säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden. Den bör även vara förenlig med unionens förslag om en internationell uppförandekod för verksamhet i yttre rymden.
(13)
SST-stödramen bör bestå i nätverksbyggande och i användning av nationella SST-tillgångar för att tillhandahålla SST-tjänster. Först sedan detta har uppnåtts bör utvecklingen av nya sensorer eller uppgraderingen av befintliga sensorer som drivs av medlemsstaterna uppmuntras.
(14)
Kommissionen och det SST-konsortium som inrättas genom detta beslut bör, i nära samarbete med ESA och andra intressenter, fortsätta att gå i täten vad gäller tekniska SST-dialoger med strategiska partner, i enlighet med sina respektive behörighetsområden.
(15)
De civila och militära SSA-användarkraven definierades i kommissionens godkända arbetsdokument European space situational awareness high-level civil-military user requirements (europeiska civila och militära SSA-användarkrav på hög nivå). Tillhandahållandet av SST-tjänster bör bygga på civila användarkrav. Rent militära ändamål bör inte behandlas detta beslut. Kommissionen bör säkerställa en mekanism för regelbunden översyn och uppdatering av användarkraven på lämpligt sätt, med medverkan av företrädare för användargrupper. I detta syfte bör kommissionen fortsätta den nödvändiga dialogen med relevanta aktörer såsom Europeiska försvarsbyrån och ESA.
(16)
Driften av SST-tjänsterna bör baseras på ett partnerskap mellan unionen och medlemsstaterna och använda befintliga och framtida nationella sakkunskaper och tillgångar, inklusive dem som utarbetats av ESA. Medlemsstaterna bör behålla ägandet och kontrollen över sina tillgångar och bör förbli ansvariga för att driva, underhålla och byta ut dessa. SST-stödramen bör inte tillhandahålla ekonomiskt stöd till utvecklingen av nya SST-sensorer. Om det uppstår ett behov av nya sensorer för att uppfylla användarkraven, kan detta lösas antingen nationellt eller genom ett europeiskt forsknings- och utvecklingsprogram, när så är lämpligt. Kommissionen och medlemsstaterna bör främja och underlätta ett deltagande av ett så stort antal medlemsstater som möjligt i SST-stödramen, förutsatt att kriterierna för deltagande är uppfyllda.
(17)
Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC), en unionsbyrå som inrättades genom rådets gemensamma åtgärd 2001/555/Gusp (8), som tillhandahåller geospatiala bildtjänster och produkter med olika nivåer av säkerhetsskyddsklassificering till civila och militära användare skulle kunna bidra till tillhandahållandet av SST-tjänster. Dess sakkunskap vid hantering av säkerhetsskyddsklassificerad information i en säker miljö och nära koppling till medlemsstaternas institutioner utgör en tillgång som underlättar hantering och leverans av SST-tjänster. En nödvändig förutsättning för EUSC:s roll i SST-stödramen är att man ändrar rådets gemensamma åtgärd, som för närvarande inte föreskriver några EUSC-åtgärder inom SST-området. Kommissionen bör i tillämpliga fall samarbeta med utrikestjänsten, med tanke på den senares roll när det gäller att stödja unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i fråga om den operativa ledningen av EUSC.
(18)
Exakta uppgifter om typen av samt specifikationerna och platsen för vissa rymdföremål kan komma att påverka unionens eller medlemsstaternas och tredjeländers säkerhet. Medlemsstaterna och, när så är lämpligt, rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik (säkerhetskommittén) bör ta hänsyn till vederbörliga säkerhetsöverväganden och, vid inrättandet och driften av nätverket, till relevanta resurser, inklusive SST-sensorer, kapaciteten att bearbeta och analysera SST-data och tillhandahållandet av SST-tjänster. Det krävs därför att man i detta beslut fastställer allmänna bestämmelser om användningen och säkra utbyten av SST-information mellan medlemsstaterna, mottagarna av SST-tjänster och vid behov även EUSC. Dessutom bör kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna fastställa vilka samordningsmekanismer som krävs för att ta itu med de frågor som rör SST-stödramens säkerhet.
(19)
De deltagande medlemsstaterna bör ansvara för förhandlingen om och genomförandet av bestämmelserna om användning av SST-data och om användning och utbyte av SST-information. De bestämmelser om användning av SST-information och om användning och utbyte av SST-information som anges i detta beslut och i avtalet mellan de deltagande medlemsstaterna och, i förekommande fall, EUSC bör ta hänsyn till de godkända rekommendationerna om SST-datasäkerhet.
(20)
Det faktum att SST-data kan vara känsliga kräver samarbete grundat på effektivitet och förtroende, bland annat med tanke på hur SST-data bearbetas och analyseras. Eventuell användning av programvara med öppen källkod som ger godkända SST-databidragsgivare säker tillgång till källkoden så att de kan göra operativa ändringar och förbättringar bör bidra till detta mål.
(21)
Säkerhetskommittén har rekommenderat att man skapar en riskhanteringsstruktur för att se till att datasäkerhetsfrågor vederbörligen beaktas vid inrättandet av SST-stödramen. Därför bör lämpliga strukturer och förfaranden för riskhantering inrättas av de deltagande medlemsstaterna och vid behov även EUSC med beaktande av säkerhetskommitténs rekommendationer.
(22)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (9).
(23)
Eftersom målen för detta beslut, nämligen att stödja åtgärder för inrättande och drift av sensornätverket, inrättande av kapacitet att bearbeta och analysera SST-data och inrättande och drift av SST-tjänster, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på egen hand, eftersom tillhandahållandet av sådana tjänster genom ett konsortium av deltagande medlemsstater skulle gynna unionen, särskilt i dess egenskap av en viktig ägare av rymdtillgångar, utan snarare, på grund av beslutets omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(24)
Målen för detta beslut liknar de mål som fastställts för programmen som inrättats genom förordning (EU) nr 1285/2013, i dess artikel 1, 3 c och d och 4, rådets beslut 2013/743/EU (10), i dess artikel 2.2 b och c, i dess bilaga I del II, punkt 1.6.2 d och i dess bilaga I del III, punkt 7.5 och 7. 8, och förordning (EU) nr 377/2014, i dess artikel 8.2 b, i vilken det avsätts ett belopp på upp till 26,5 miljoner EUR i löpande priser. Den samlade ekonomiska satsningen för genomförandet av målen för SST-stödramen, särskilt samordningen av nätverket med befintliga tillgångar, beräknas vara 70 miljoner EUR. Med beaktande av likheten mellan målen för detta beslut och målen för dessa program, bör det vara möjligt att finansiera de åtgärder som fastställs i det här beslutet genom de programmen, i full överensstämmelse med deras grundläggande rättsakt.
(25)
Säkerställandet av en godtagbar nivå av europeisk autonomi inom SST-verksamheten kan komma att kräva att man för SST antar en grundläggande akt i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (11). En sådan möjlighet bör behandlas i samband med halvtidsöversynen av den gällande fleråriga budgetramen.
(26)
Eftersom rymdlägesbild är känsligt till sin natur bör driften av sensorer och bearbetningen av data som leder fram till tillhandahållandet av SST-tjänster kvarstå hos de deltagande medlemsstaterna. Nationella SST-tillgångar kommer att kvarstå hos de medlemsstater som är ansvariga för deras kontroll och drift.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av ramen
Genom detta beslut inrättas en ram till stöd för rymdövervakning och spårning (nedan kallat SST).
Artikel 2
Definitioner
I detta beslut avses med
1. rymdföremål : alla konstgjorda föremål i yttre rymden,
2. rymdfarkost : alla rymdföremål som tjänar ett visst syfte, inbegripet aktiva artificiella satelliter och de övre stegen i bärraketer,
3. rymdskrot : alla rymdföremål inklusive rymdfarkoster eller fragment och bitar av sådana, i omloppsbana runt jorden eller i återinträde i jordens atmosfär, som inte längre fungerar eller inte längre tjänar något visst syfte, inbegripet delar av raketer eller artificiella satelliter, eller inaktiva artificiella satelliter,
4. SST-sensor : en anordning eller en kombination av anordningar, såsom mark- eller rymdbaserade radar och teleskop, som kan mäta fysiska parametrar med anknytning till rymdföremål såsom storlek, plats och hastighet,
5. SST-data : rymdföremålens fysiska parametrar, som samlas in av SST-sensorerna eller rymdföremåls banparametrar som hämtats från SST-sensorernas observationer,
6. SST-information : bearbetade SST-data som med lätthet kan förstås av mottagaren.
Artikel 3
SST-stödramens mål
1. Det övergripande målet för SST-stödramen är att bidra till att trygga den långsiktiga tillgängligheten när det gäller europeiska och nationella rymdinfrastrukturer, rymdanläggningar och rymdtjänster som är nödvändiga för tryggheten och säkerheten avseende Europas ekonomier, samhällen och medborgare.
2. De specifika målen för SST-stödramen är att
a)
bedöma och minska riskerna för kollisioner vid drift i omloppsbana för europeiska rymdfarkoster och möjliggöra för rymdfarkostoperatörerna att planera och utföra begränsningsåtgärder på ett mer effektivt sätt,
b)
minska riskerna i samband med uppsändning av europeiska rymdfarkoster,
c)
kartlägga okontrollerade återinträden av rymdfarkoster eller rymdskrot i jordens atmosfär och utfärda noggrannare och effektivare tidiga varningar i syfte att minska de potentiella hoten mot unionsmedborgarnas säkerhet och begränsa de potentiella skadorna på markbunden infrastruktur,
d)
sträva efter att förhindra ökningen av mängden rymdskrot.
Artikel 4
Åtgärder som stöds inom SST-stödramen
1. För att uppnå de mål som fastställs i artikel 3 ska SST-stödramen stödja följande åtgärder som syftar till att inrätta ett SST-system på europeisk nivå med en lämplig nivå av europeisk självständighet:
a)
Inrättandet och driften av en sensorfunktion som består av ett nätverk av medlemsstaternas markbaserade och/eller rymdbaserade sensorer, inklusive nationella sensorer som utvecklats av ESA, för att kartlägga och följa rymdföremål och skapa en databas utifrån detta.
b)
Inrättandet och driften av en bearbetningsfunktion för att bearbeta och analysera SST-data på nationell nivå för att ta fram SST-information och tjänster för överföring till funktionen för tillhandahållande av SST-tjänster.
c)
Upprättandet av en funktion för tillhandahållande av SST-tjänster enligt definitionen i artikel 5.1 till de enheter som avses i artikel 5.2.
2. SST-stödramen ska inte omfatta utvecklingen av nya SST-sensorer.
Artikel 5
SST-tjänster
1. De SST-tjänster som avses i artikel 4 ska vara av civil karaktär. De ska omfatta följande tjänster:
a)
Bedömning av risken för kollision mellan rymdfarkoster eller mellan rymdfarkoster och rymdskrot och utfärdande av kollisionsvarningar under uppsändning, tidig omloppfas, driftsfas i omloppsbana och avvecklingsfas av rymdfarkoster efter uppdraget.
b)
Upptäckt och karaktärisering av fragmentering, sönderbrytningar eller kollisioner i omloppsbana.
c)
Bedömning av risken för okontrollerade återinträden av rymdföremål och rymdskrot i jordens atmosfär och framställande av tillhörande information inbegripet förutsägelse av tidsramen och den sannolika platsen för det eventuella nedslaget.
2. SST-tjänsterna ska tillhandahållas till
a)
alla medlemsstater,
b)
rådet,
c)
kommissionen,
d)
utrikestjänsten,
e)
offentliga och privata rymdfarkostägare och rymdfarkostoperatörer,
f)
offentliga myndigheter med ansvar för civilskydd.
SST-tjänsterna ska tillhandahållas i enlighet med de bestämmelser om användning och utbyte av SST-data och SST-information som anges i artikel 9.
3. De deltagande medlemsstaterna, kommissionen och, vid behov, EUSC ska inte hållas ansvariga för
a)
eventuella skador på grund av frånvaro av eller avbrott i tillhandahållandet av SST-tjänster,
b)
förseningar vid tillhandahållandet av SST-tjänster,
c)
felaktigheter i den information som tillhandahålls genom SST-tjänsterna, eller
d)
åtgärder som vidtagits med anledning av tillhandahållandet av SST-tjänster.
Artikel 6
Kommissionens roll
1. Kommissionen ska
a)
förvalta SST-stödramen och säkerställa dess genomförande,
b)
vidta de åtgärder som krävs för att identifiera, kontrollera, begränsa och övervaka de risker som är förknippade med SST-stödramen,
c)
se till att SST-användarkraven uppdateras på lämpligt sätt,
d)
fastställa de allmänna riktlinjerna för förvaltning av SST-stödramen, särskilt för att underlätta inrättandet och driften av det konsortium som avses i artikel 7.3,
e)
när så är lämpligt, underlätta ett så brett deltagande som möjligt av medlemsstaterna i enlighet med artikel 7.
2. Kommissionen ska anta genomförandeakter för att upprätta en samordningsplan och relevanta tekniska åtgärder för verksamheten i samband med SST-stödramen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2.
3. Kommissionen ska i god tid tillhandahålla Europaparlamentet och rådet all relevant information om genomförandet av SST-stödramen, särskilt för att skapa öppenhet och klarhet om
a)
de vägledande satsningarna och unionens olika finansieringskällor,
b)
deltagandet i SST-stödramen och de åtgärder som får stöd genom den,
c)
utvecklingen av nätverkssamordningen med medlemsstaternas SST-tillgångar och av tillhandahållandet av SST-tjänster,
d)
utbytet och användningen av SST-information.
Artikel 7
Medlemsstaternas deltagande
1. En medlemsstat som vill delta i genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 4 ska lämna in en ansökan till kommissionen som styrker att följande kriterier uppfylls:
a)
Medlemsstaten äger eller har tillgång till
i)
lämpliga SST-sensorer som är tillgängliga eller under utveckling och förfogar över de tekniska och mänskliga resurser som krävs för att driva dem, eller
ii)
lämplig förmåga till för operativ analys och datahantering som särskilt är avsedd för SST.
b)
Inrättandet av en handlingsplan för genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 4, inbegripet formerna för samarbete med andra medlemsstater.
2. Kommissionen ska anta genomförandeakter angående ansökningsförfaranden och medlemsstaternas efterlevnad av de kriterier som anges i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2.
3. Samtliga medlemsstater som uppfyller kriterierna i punkt 1 ska utse en nationell enhet som sin företrädare. De utsedda nationella enheterna ska bilda ett konsortium och sluta det avtal som avses i artikel 10.
4. Kommissionen ska offentliggöra och uppdatera en förteckning över de deltagande medlemsstaterna på sin webbplats.
5. Ansvaret för driften av sensorerna, behandlingen av data och genomförandet av datastrategin ska åligga de deltagande medlemsstaterna. De deltagande medlemsstaternas tillgångar ska fortsätta stå under nationell kontroll.
Artikel 8
Europeiska unionens satellitcentrums roll
Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC) får samarbeta med det konsortium som ska inrättas i enlighet med artikel 7.3. I detta fall ska EUSC ingå nödvändiga genomförandeavtal med de deltagande medlemsstaterna.
Artikel 9
SST-data och SST- information
Användningen och utbytet av SST-information som lämnas ut av konsortiet och användningen av SST-data i samband med SST-stödramen för genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 4 ska omfattas av följande regler:
a)
Obehörig spridning av data och information ska förhindras samtidigt som en effektiv drift och maximerad användning av den genererade informationen möjliggörs.
b)
SST-datans säkerhet ska säkerställas.
c)
SST-information och SST-tjänster ska göras tillgängliga för mottagare av SST-tjänsterna enligt definitionen i artikel 5.2 när behov av uppgifter uppstår, i enlighet med anvisningarna och säkerhetsreglerna från den som ligger bakom informationen och ägaren av det berörda rymdföremålet.
Artikel 10
Samordning av den operativa verksamheten
De utsedda nationella enheterna som ingår i det konsortium som avses i artikel 7.3 ska ingå ett avtal om fastställande av regler och mekanismer för deras samarbete vid genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 4. I synnerhet ska avtalet innehålla bestämmelser för
a)
användningen och utbytet av SST- information, med beaktande av de godkända rekommendationerna i Space Situational Awareness data policy - recommendations on security aspects (SSA-datastrategin - rekommendationer om säkerhetsfrågor),
b)
inrättandet av en riskhanteringsstruktur för att säkerställa genomförandet av bestämmelserna om användning och säkert utbyte av SST-data och SST-information,
c)
samarbetet med EUSC för att genomföra den åtgärd som avses i artikel 4.1 c.
Artikel 11
Övervakning och utvärdering
1. Kommissionen ska övervaka genomförandet av SST-stödramen.
2. Senast den 1 juli 2018 ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet översända en rapport om genomförandet av SST-stödramen vad gäller uppnåendet av målen i detta beslut, med avseende på både resultat och effekter, effektiviteten i resursanvändningen och det europeiska mervärdet.
Rapporten får vid behov åtföljas av förslag till ändringar, inklusive möjligheten att man för SST antar en grundläggande akt i den mening som avses i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
Artikel 12
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 13
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 14
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdad i Strasbourg den 16 april 2014.