NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 833/2012
av den 17 september 2012
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 20 december 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).
(2)
Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingetts den 9 november 2011 av European Association of Metals (Eurométaux) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del av unionens produktion av viss aluminiumfolie i rullar. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Kina, tillverkare i det jämförbara landet, importörer, distributörer och andra parter som såvitt känt var berörda, samt företrädare för Kina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Klaganden, andra tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Kina, importörer och distributörer lämnade synpunkter. Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal tillverkare, importörer och exporterande tillverkare i unionen angavs det i tillkännagivandet om inledande att man planerade ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(6)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads importörer och exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet som avser den berörda produkten (se definitionen i avsnitt 3 nedan) under perioden 1 oktober 2010-30 september 2011.
(7)
När det gäller unionstillverkare angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare på grundval av den information som erhölls från de samarbetsvilliga unionstillverkarna innan undersökningen inleddes. Stickprovet bestod av de fyra största kända företagen eller koncernerna i unionen.
(8)
Såsom anges i skäl (24) lämnade endast två icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå stickprovet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer ansågs därför ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt. Ett tredje importföretag lämnade ett bidrag utan att lämna in svar på frågeformuläret.
(9)
Såsom anges i skäl (26) inkom 14 exporterande tillverkare i Kina med de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå stickprovet. På grundval av den information som hade lämnats av de exporterande tillverkarna valde kommissionen ut fyra exporterande tillverkare med den största exportvolymen till unionen.
(10)
För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till alla kinesiska exporterande tillverkare som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. Två företag svarade och begärde marknadsekonomisk status; det ena företaget ingick i stickprovet men inte det andra. Begäran om individuell behandling mottogs från företagen som ingick i stickprovet och det företag som begärde marknadsekonomisk status men som inte ingick i stickprovet.
(11)
Kommissionen sände frågeformulär till alla exporterande tillverkare som gav sig tillkänna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga de fyra företag som ingick i stickprovet och alla övriga företag för att de skulle kunna begära en enskild undersökning. Frågeformulär skickades också till andra parter som såvitt känt var berörda, nämligen de fyra unionstillverkarna i stickprovet, de samarbetsvilliga importörerna i unionen, användare och en konsumentorganisation.
(12)
Svar mottogs från tre exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, från de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och två icke närstående importörer. Dessutom svarade sex detaljhandlare på frågeformuläret till användarna.
(13)
Kommissionen har inte fått in någon begäran om enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Tillverkare i unionen
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italien;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Tyskland
-
ITS BV, Apeldoorn, Nederländerna;
-
SPHERE Group, Paris, Frankrike.
Exporterande tillverkare i Kina
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Närstående importör i unionen
-
CeDo Limited, Telford, Förenade Kungariket
Tillverkare i Turkiet (jämförbart land)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
För att samla in information om kostnaderna för den huvudsakliga indirekta råvaran vid tillverkning av aluminiumfolie, dvs. primärt aluminium, begärdes uppgifter från Shanghai Futures Exchange (nedan kallad SHFE eller börsen), som är den huvudsakliga handelsplattformen för aluminium i Kina. Uppgifter om världsmarknader och priser begärdes från London Metal Exchange (nedan kallad LME), där det även gjordes ett informationsbesök. SHFE tillhandahöll på kommissionens begäran skriftliga uppgifter. Kommissionen föreslog även ett informationsbesök hos SHFE som ursprungligen medgavs. I ett senare skede ansåg emellertid SHFE att ett sådant besök skulle kräva ett godkännande från den kinesiska regeringen. De kinesiska myndigheterna förnekade dock att ett sådant godkännande skulle vara nödvändigt. Slutligen ändrade SHFE sitt ursprungliga medgivande och beslutade att inte medge ett besök.
(16)
Ett informationsbesök gjordes på Shanghai Metals Markets (nedan kallad SMM), som tillhandahåller och ger ut prisuppgifter i Shanghai.
3. Undersökningsperiod
(17)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(18)
Den produkt som berörs är aluminiumfolie med en tjocklek av 0,007 mm eller mer, men mindre än 0,021 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, även präglad, i rullar av låg vikt av högst 10 kg (nedan kallad den berörda produkten eller aluminiumfolie i rullar). Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7607 11 11 och ex 7607 19 10.
(19)
Den berörda produkten används vanligtvis som en konsumtionsvara för paketering och andra användningsområden för hushåll/catering. Produktdefinitionen bestreds inte.
2. Likadan produkt
(20)
Undersökningen har visat att aluminiumfolie i rullar som tillverkas i och exporteras från Kina, aluminiumfolie i rullar som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare och aluminiumfolie i rullar som tillverkas och säljs i Turkiet (jämförbart land) av den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden och de anses därför vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. STICKPROVSFÖRFARANDE
1. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(21)
Eftersom ett stort antal unionstillverkare tycktes vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställande av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(22)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av de fyra största företagen (koncernerna) av mer än 30 unionstillverkare som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt innan undersökningen inleddes. Urvalet gjordes på grundval av tillverkarens försäljningsvolym, dess storlek och geografiska läge i unionen och det föreslagna urvalet stod för 44 % av den totala beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av de handlingar som de kan begära att få se och att inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. Efter tidsfristen för att lämna synpunkter hävdade en berörd part att en tillverkare från Förenade kungariket borde ha ingått i stickprovet. Det konstaterades att en tillverkare från Förenade kungariket (en del av Sphere-koncernen) faktiskt ingick i stickprovet. Ingen annan berörd part invände mot det slutliga stickprovet, som följaktligen bekräftades.
2. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(23)
Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kan komma att beröras av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för importörer skulle tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(24)
Endast två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och gick med på att samarbeta. Ett stickprovsförfarande ansågs därför inte längre vara nödvändigt.
3. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(25)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställande av dumpning i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(26)
Totalt 14 exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå stickprovet. Dessa företag exporterade omkring 7 800 ton, dvs. omkring 60 % av den kinesiska exporten till EU-marknaden under undersökningsperioden. På grundval av de upplysningar som erhållits från dessa parter valde kommissionen ut ett stickprov av fyra exporterande tillverkare med den största representativa volymen när det gäller produktion, försäljning och export som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. Senare var ett av företagen som ingick i stickprovet inte längre villigt att samarbeta och ett annat meddelade kommissionen att de uppgifter företaget hade lämnat i sitt stickprovsformulär var felaktiga. På grundval av dessa nya uppgifter beslutades det att detta företag inte längre skulle ingå i stickprovet av företag. Kommissionen erbjöd ytterligare två företag att ingå i stickprovet. Samråd ägde rum med de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Kinas delegation vid EU och klaganden om stickprovets slutliga sammansättning. Ingen berörd part invände mot urvalet. Senare var ett av de nya företagen i stickprovet inte längre villigt att samarbeta. I det slutliga stickprovet ingick således tre exporterande tillverkare i Kina som stod för omkring 30 % av unionens import av den berörda produkten under undersökningsperioden och 50 % av försäljningsvolymen hos de 14 exporterande tillverkare som lämnade uppgifter i stickprovsundersökningen.
D. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk behandling och individuell behandling
1.1. Marknadsekonomisk status
(27)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska normalvärdet enligt artikel 2.7 b i grundförordningen bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(28)
Två företag, CeDo Shanghai Co. Ltd. (nedan kallat CeDo Shanghai) och Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (nedan kallat Blue Diamond), svarade och begärde marknadsekonomisk status. Endast CeDo Shanghai valdes ut att ingå i det ovan nämnda stickprovet, inte det andra företaget. Men efter domstolens dom i mål C-249/10, Ρ Brosmann Footwear (HK) m.fl. mot Europeiska unionens råd, beslutades det dock att man skulle pröva alla ansökningsformulär för marknadsekonomisk status som inkommit inom tidsfristen - dvs. ansökningarna från de två ovannämnda företagen.
(29)
Ansökningarna om marknadsekonomisk status bedömdes i förhållande till de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Nedan görs en sammanfattning av kriterierna för marknadsekonomisk status, enbart i syfte att underlätta för läsaren:
-
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
-
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(30)
Kontrollbesök som avsåg ansökningarna om marknadsekonomisk status gjordes på plats hos dessa företag.
(31)
Båda företagen nekades marknadsekonomisk status med hänvisning till det första kriteriet i artikel 2.7 c och grundat på bevisning om att priset i tidigare led på den grundläggande råvaran, aluminium, var snedvridet. Dessa snedvridningar sågs även i priset på en mellanform av råvaran, aluminiumfolie i jumborullar enligt nedan. Såsom förklaras nedan uppfyllde företagen inte heller övriga kriterier.
1.1.1. Branschövergripande slutsatser som avser det första kriteriet - Företagets beslut och kostnader när det gäller betydande insatsvaror
(32)
Aluminiumfolie i små rullar tillverkas genom en enkel process där aluminiumfolie i jumborullar rullas om, skärs av och paketeras som mindre rullar. Den huvudsakliga råvaran för tillverkning av aluminiumfolie är primärt aluminium. Primärt aluminium svarar för ca 60-70 % av produktionskostnaden för den berörda produkten i denna undersökning och är således den huvudsakliga kostnadsdrivande faktorn i dess produktion. Detta återspeglas i den industriomfattande praxisen att ange både inköps- och försäljningspriser för aluminiumfolie baserat på ett referenspris för primärt aluminium (aluminiumgöt) plus en tillverknings-/omvandlingsavgift. De företag som ansöker om marknadsekonomisk status köpte aluminiumfolie i jumborullar med köpekontrakt som fastställde priset på aluminiumfolie i jumborullar i förhållande till de priser på primärt aluminium som publicerats av SMM, som tillhandahåller prisuppgifter för olika metaller baserat på spotpriser vid handel i Shanghaiområdet. SMM:s publikation är mycket representativ för de inhemska aluminiumpriserna. Dessa priser ligger mycket nära de priser som anges på SHFE, där de flesta affärstransaktionerna i Kina äger rum.
(33)
Den internationella referensramen för priset på primärt aluminium, som är en råvara, är kurserna på LME. Aluminiumpriserna på den inhemska kinesiska marknaden skiljer sig avsevärt från priserna på LME. I följande diagram ser man att prisskillnaderna mellan LME och SHFE varierade mellan + 500 och - 90 USD/ton under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden har priserna på LME, beräknat utifrån ett månatligt genomsnitt, varit mer än 9 % högre än på SHFE (nettopriset), och i mitten av perioden var skillnaden så hög som + 23 %. Det är också värt att notera att under den senare delen av undersökningsperioden, när priserna sjönk globalt till följd av en minskad efterfrågan på marknaden, rådde mottsatt tendens för priserna på SHFE (vilket ledde till att priserna där till och med låg 3 % över priserna på LME), vilket ytterligare styrker snedvridningen av priserna på denna marknad.
(34)
Denna avsevärda prisskillnad för primärt aluminium i förhållande till omvärlden (se ovan) anses bero på en kombination av ett antal faktorer som har med staten att göra och en betydande statlig inblandning på den inhemska marknaden med ett antal olika verktyg. Denna statliga påverkan ledde till skapandet och förekomsten av en relativt isolerad inhemsk marknad för primärt aluminium i Kina som är isolerad från marknadskrafterna.
(35)
Först av allt kontrolleras SHFE av den kinesiska tillsynsmyndigheten China Securities Regulatory Commission (nedan kallad CSRC). SHFE driver sin verksamhet i enlighet med föreskrifterna om terminshandelns administration, bestämmelserna om terminsbörsens administration och sin bolagsordning. Flera av dessa regler som påtvingats av staten som reglerar börsens verksamhet bidrar till låg volatilitet, snedvridna priser och pristendenser på SHFE: de dagliga prisfluktuationerna begränsas till 4 % över eller under det genomsnittliga avräkningspriset föregående dag, handeln sker sällan (till och med den 15:e varje månad), terminskontrakt begränsas till högst 12 månader, värdepappershandlarnas öppna positioner begränsas till ett visst belopp och prisspekulationer begränsas.
(36)
Tillträde till börsen begränsas enligt lag till kinesiska värdepappershandlare, som dessutom måste ha godkänts av CSRC för att få handla på börsen. SHFE-medlemmarnas marknadsrepresentanter kan endast utföra transaktioner på begäran av SHFE-medlemmar, får inte ta emot ordrar från andra organisationer och får inte handla för egen räkning. Fysisk leverans får endast ske till en godkänd lagerlokal i Kina, till skillnad från internationella börser där leverans kan ske i hela världen. Eftersom SHFE endast är en plattform för fysisk handel (inga derivat säljs) blir de kinesiska aluminiummarknaderna dessutom helt isolerade. Till följd av detta är arbitrage med LME eller andra marknader i praktiken inte möjligt och börsens verksamhet är isolerad från världsmarknaderna. Alltså kan en utjämning bland dessa marknader inte äga rum.
(37)
För det andra påverkar staten prissättningsmekanismerna på SHFE, eftersom den både är säljare av primärt aluminium och köpare via myndigheten State Reserve Bureau och andra statliga organ. Till exempel antog den kinesiska regeringen ett stimulanspaket i syfte att begränsa effekterna av den ekonomiska krisen i slutet av 2008 och i paketet ingick ett system för att köpa aluminium från smältverk för att stödja deras verksamhet genom att på konstgjord väg öka den inhemska efterfrågan i takt med att den globala finanskrisen/ekonomiska krisen ledde till minskad global efterfrågan. Dessa statliga köp gjorde att priserna blev påtagligt snedvridna under första halvåret 2009. Det är intressant att notera att priserna på den kinesiska inhemska marknaden i slutet av undersökningsperioden gick i motsatt riktning i förhållande till priserna på världsmarknaderna.
(38)
Den kinesiska staten beskrev sin politik med inflytande över aluminiumsektorn i sin 12:e femåriga utvecklingsplan för aluminium (2011-15). I planen anger man "justerande skatt och skattelättnader för export samt andra ekonomiska hävstänger, och strikt kontroll av den totala expansionen och exporten av primära produkter". I praktiken innebär detta att en kombination av specifika skatteordningar har anpassats för att främja aluminiumindustrin. Dessa verktyg motverkar export av primärt aluminium från Kina och uppmuntrar till import och tillverkning av produkter i senare led (såsom den berörda produkten) vilket inbegriper aluminium för både hemma- och exportmarknaderna.
(39)
I denna plan fortlöper den politik som har förts i många år i tidigare planer. Dessa planer har vidare tillämpats i många år och under undersökningsperioden var flera tillämpningsåtgärder i bruk enligt nedan. Det gäller följande:
1)
En exporttull på 17 % för primärt aluminium och aluminiumskrot (jämfört med en tull på 0 % för aluminiumfolie i små rullar).
2)
Ett mervärdesskatteavdrag på 0 % för primärt aluminium (jämfört med ett avdrag på 15 % för aluminiumfolie sedan juni 2009).
3)
Avskaffande av importtullen på 5 % för metall.
(40)
En kombination av dessa åtgärder används alltså av staten för att begränsa exporten av primärt aluminium, vilket i sin tur leder till ett ökat inhemskt utbud och leder till sänkta priser på den inhemska marknaden.
(41)
Den stora merparten av de kinesiska aluminiumsmältverken är statligt ägda. I de olika industriplanerna som tydligt påverkar produktionskapaciteten för och produktionen av aluminium, för närvarande framför allt den 12:e femåriga planen (2011-2015) för aluminiumindustrin, uppmuntrar man en strategisk utveckling av ”högförädlade aluminiumprodukter och uppmuntrar aluminiumtillverkningsindustrin att ytterligare förlänga förädlingskedjan”.
(42)
De åtgärder som vidtagits av den kinesiska staten enligt ovan ansågs följaktligen utgöra bevisning för ett underliggande statligt inflytande över företagens beslut om inköp av råvaror och produktionskostnader. Det nuvarande kinesiska systemet med höga exporttullar och ingen återbetalning av mervärdesskatt för export av primärt aluminium, i kombination med obefintliga exportskatter och partiell återbetalning av mervärdesskatt på export av produkter i ett senare led i förädlingskedjan, såsom den berörda produkten, och statligt inflytande över prissättningen på SHFE har lett till en situation där de kinesiska priserna för primärt aluminium och priserna på produkter i senare led i förädlingskedjan (används också som råvara i produktionen av andra aluminiumprodukter) är en följd av det statliga inflytandet oberoende av prisfluktuationerna på de internationella marknaderna. Detta påverkar direkt företagens beslut när de köper råvaror i senare led i förädlingskedjan. Aluminiumpriserna har alltid varit snedvridna och detta har, förutom under en mycket begränsad period enligt ovan när andra statliga snedvridande prioriteringar verkar ha varit gällande, gett de kinesiska aluminiumfolietillverkarna en orättvis fördel.
(43)
Med tanke på att primärt aluminium svarar för omkring 60 % av produktionskostnaden för aluminiumfolie i små rullar medför denna skillnad en orättvis betydande kostnadsfördel för kinesiska tillverkare, som för en råvaruprodukt såsom aluminiumfolie i små rullar är avgörande.
(44)
CeDo Shanghai ifrågasatte kommissionens slutsatser efter det att de tagit del av dem. Först hävdade företaget att vissa av kommissionens slutsatser är felaktiga och motsägelsefulla, vilket negativt påverkar de övergripande slutsatserna om de kinesiska företagens beslut. Närmare bestämt uppgav företaget att tillgång till SHFE inte är begränsat till kinesiska medborgare, eftersom det går att öppna konton hos mäklare med tillstånd att handla på SHFE. På det stora hela ifrågasatte inte företaget att det förekommer kontrollerade åtgärder från den kinesiska staten, men enligt företaget är syftet med dessa åtgärder inte att snedvrida priserna och säkerställa en låg volatilitet på marknaden, utan snarare att förhindra spekulationer och potentiella misstag när transaktionerna utförs. För det andra hävdade företaget att prisvariationerna och prisskillnaderna mellan SHFE och LME var relativt begränsade under undersökningsperioden, även under en period när priserna i Kina var högre än på andra ställen. I den mån de sänkta priserna skulle ge de kinesiska tillverkarna en kostnadsfördel är den i sådana fall minimal. Företaget förklarade vidare att de motsatta pristendenserna i slutet av undersökningsperioden berodde på att den kinesiska ekonomin fortfarande växte i slutet på 2011 och att de inte var en följd av snedvridningar som orsakats av staten. Slutligen hävdar företaget att de ovan nämnda mekanismerna eller förfarandena inte i någon större utsträckning påverkar företagens beslut om kostnader och prissättning.
(45)
Företagets uppgifter står inte i strid med kommissionens slutsats att endast kinesiska värdepappershandlare får handla på börsen. Företagets uttalanden om de statliga åtgärdernas syften och mål är spekulationer och ingen bevisning har ännu tillhandahållits. Vidare är det inte relevant varför dessa regler och begränsningar infördes. Det gäller istället deras övergripande effekt; de skapar en isolerad inhemsk marknad för aluminium där prisutvecklingen inte följer världsmarknadspriserna. Här bör även noteras att de kinesiska myndigheterna inte lämnade några synpunkter på denna punkt när de meddelades. I skäl (43) ovan fastställdes att snedvridningen på den kinesiska aluminiummarknaden (9 % lägre priser under undersökningsperioden) är tillräckligt betydande för att leda till en orättvis betydande kostnadsfördel för kinesiska tillverkare av en råvaruprodukt såsom den berörda produkten. Denna kostnadsfördel kan inte förklaras av någon komparativ fördel för de kinesiska aluminiumtillverkarna. Slutligen köpte alla samarbetsvilliga företag råvaror på den kinesiska hemmamarknaden på grundval av kontrakt som indexeras till lokala aluminiumprisindex. Sålunda påverkas de enskilda företagens beslut helt klart av de statliga åtgärder som skapar en snedvriden aluminiummarknad.
(46)
Blue Diamond förklarade att SMM:s priser inte sätts av staten och att SMM liknar LME, eftersom de båda är offentliga informationskällor. Kommissionen har inte dragit slutsatsen att priserna sätts direkt av staten, så detta yttrande är irrelevant. För det andra, det faktum att priser är offentligt tillgängliga innebär inte per automatik att de är en följd av marknadskrafterna.
1.1.2. Företagsspecifika slutsatser som avser det andra till femte kriteriet
(47)
Kommissionen ansåg att CeDo Shanghai inte uppfyllde det tredje kriteriet, eftersom företagets återbetalning av ett valutalån måste godkännas av valutamarknadsmyndigheten State Administration of Foreign Exchange (nedan kallad Safe), vilket anses ha en snedvridande effekt på företagets lånebeslut och därmed dess ekonomiska situation.
(48)
CeDo Shanghai ifrågasatte kommissionens slutsatser om det tredje kriteriet. Företaget hävdade att registreringen hos Safe är ett landsomfattande förfarande som gäller alla företag som betalar tillbaka lån från utlandet och att detta endast är god förvaltning från de kinesiska finansmyndigheternas sida för att säkerställa att olämpliga transaktioner inte används för att leda ut finansiella medel från Kina. Företaget hävdade vidare att varken dess produktionskostnader eller dess övergripande ekonomiska situation på något sätt var beroende av detta godkännande. Därför hävdade CeDo Shanghai att kommissionens definition av det tredje kriteriet inte är tillfredsställande.
(49)
Finansieringsbeslut är helt klart ett av företagens viktigaste beslut. I den förordning om utlandsskuld som CeDo Shanghai tillhandahållit införs helt klart ett godkännandeförfarande för lån med ursprung utanför Kina. Alltså måste företags beslut om att låna från utlandet godkännas av staten, vilket leder till att deras ekonomiska situation snedvrids. Företagets påståenden avslogs därför.
(50)
Blue Diamond uppfyllde inte det första kriteriet, bland annat eftersom företaget åtnjuter utvidgad inkomstskattebefrielse. Företaget uppfyller inte heller det andra kriteriet, eftersom det inte har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som skulle tillämpas för alla ändamål. Slutligen kunde företaget inte heller visa att det uppfyller det tredje kriteriet eftersom det använder industrilokaler gratis, vilket snedvrider dess kostnader och ekonomiska situation.
(51)
Företaget ifrågasatte vissa av dessa slutsatser. Det hävdade att skattebefrielsen inte hade någon effekt på exportpriserna, som var föremål för antidumpningsundersökningen. Det hävdade vidare att räkenskaperna följde de kinesiska mervärdesskattereglerna och förklarade att avvikande försäljnings- och bokföringsposter berodde på avtalsvillkor och inte vanligtvis tillämpades av företaget. Företaget bekräftade vidare att det använder ett avsevärt industriområde gratis enligt ett avtal.
(52)
Yttrandena om dubbelfaktureringen står i strid med den förklaring och den bevisning som lämnades under kontrollbesöket. Ingen ytterligare bevisning tillhandahölls om dubbelfaktureringen och om hur företagets avskrivningspraxis följde de kinesiska mervärdesskattereglerna, som företaget hävdade. Slutligen bekräftade företaget slutsatsen om skattebefrielse och gratis användning av ett industriområde. Det konstaterades att de kriterier som används för att bedöma ansökningarna om marknadsekonomisk status inte är strikt kopplade till exportpriset, utan finns där för att fastställa om marknadsekonomiska förhållanden råder för tillverkaren när det gäller tillverkning och försäljning av den likadana produkten i fråga. Eftersom företaget varken ansökte om enskild undersökning eller valdes ut för att ingå i stickprovet, begärdes inga uppgifter in om företagets exportpriser.
(53)
Båda företagen nekas därför marknadsekonomisk status.
1.2. Individuell behandling
(54)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall när företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, i annat fall måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(55)
Alla företag som ingick i stickprovet och Blue Diamond ansökte om individuell behandling. Dessa krav undersöktes. Undersökningen visade att alla företag som ingick i stickprovet och Blue Diamond uppfyllde alla villkor i artikel 9.5 i grundförordningen.
(56)
Alla exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och Blue Diamond beviljades därför individuell behandling.
2. Jämförbart land
(57)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(58)
I tillkännagivandet om inledande hade kommissionen angivit sin avsikt att använda Förenta staterna som ett jämförbart land för fastställande av normalvärde för Kina och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(59)
Inga väsentliga synpunkter inkom om Förenta staterna (nedan kallat USA) som föreslaget jämförbart land. Inga av de berörda parterna föreslog något alternativ till tillverkare av likadana produkter i jämförbart land.
(60)
Tillverkarna i USA visade dock ingen samarbetsvilja, även om alla kända tillverkare i USA kontaktades under undersökningen. Kommissionen bad tillverkare i andra tredjeländer som nämndes i klagomålet, såsom Mexiko och Sydafrika, att samarbeta, men i dessa länder var de emellertid inte heller samarbetsvilliga.
(61)
Kommissionen försökte identifiera ytterligare tillverkare i tredjeländer genom egna efterforskningar. Skrivelser och frågeformulär sändes därför till alla kända tillverkare i övriga tredjeländer (Turkiet, Indien, Sydkorea).
(62)
Två turkiska tillverkare gav sig till känna och visade samarbetsvilja. Till slut lämnade en tillverkare ett fullständigt svar på frågeformuläret och accepterade ett kontrollbesök på plats.
(63)
Kommissionen lade sin bedömning av Turkiets lämplighet som ett jämförbart land bland de icke-konfidentiella handlingar som de berörda parterna får ta del av. Ingen av de berörda parterna lämnade några synpunkter på valet av Turkiet som jämförbart land i detta fall.
(64)
Den preliminära slutsatsen är därför att Turkiet är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
3. Normalvärde
(65)
Eftersom inga av de företag som ansöker om marknadsekonomisk status kan visa att de uppfyller kriterierna för detta och de två företag som valdes ut att ingå i stickprovet inte ansökte om marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare, som förklarats i skäl (57) ovan, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas eller ett konstruerat normalvärde i Turkiet för den likadana produkten. Efter att detta val gjorts, beräknades normalvärdet på grundval av de uppgifter som kontrollerats på plats hos den samarbetsvillige turkiska tillverkare som anges i skäl (14) ovan.
(66)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ. De turkiska samarbetsvilliga tillverkarnas försäljning av den likadana produkten konstaterades vara representativ i förhållande till den export av den berörda produkten till unionen som gjordes av de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet.
(67)
Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på den turkiska marknaden under undersökningsperioden.
(68)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(69)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(70)
Om den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen.
(71)
För produkttyper som den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren inte sålde på den inhemska marknaden men på andra marknader, konstruerades ett normalvärde genom att produktionskostnaden för samma produkttyp som såldes på andra marknader ökades med dess försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. För produkttyper som inte alls såldes av den samarbetsvillige turkiske tillverkaren konstruerades ett normalvärde genom att produktionskostnaden för alla produkttyper ökades med deras försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.
(72)
I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter beträffande produktionen och försäljningen vid normal handel av den likadana produkten från tillverkaren i Turkiet.
4. Exportpriser
(73)
De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag i unionen.
(74)
I de fall där exportförsäljningen till unionen skedde direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
(75)
När exportförsäljningen till unionen ägde rum via närstående företag i unionen, fastställdes exportpriserna, enligt artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av de närstående företagens första återförsäljningspriser till oberoende kunder i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen (däribland försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) samt för vinst. När det gäller vinstmarginalen användes två icke-närstående importörers faktiska vinst, eftersom den närstående importörens faktiska vinst inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och den närstående importören.
5. Jämförelse
(76)
Eftersom den kinesiska importen kom från företag med egna varumärken, byggde jämförelserna endast på det samarbetsvilliga turkiska företagets försäljning av egna varumärken.
(77)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar gjordes för indirekta skatter, kostnader för frakt, försäkring, hantering, garantier och krediter i de fall där dessa ansågs vara skäliga, korrekta och kunde beläggas. Ingen hänsyn togs till förpackningsvikten i jämförelsen.
(78)
När systemet med produktkodnummer användes för att klassificera produkttyper förelåg en låg grad av matchning för alla exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. Där inga direkta matchningar kunde identifieras jämfördes liknande produkttyper och justeringar gjordes för skillnader, såsom förpackningstyper. När den liknande tekniken användes redovisades detaljerna för den berörda parten.
6. Dumpningsmarginaler
(79)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet baserat på jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset uttryckt som en andel av cif vid unionens gräns, före tull.
(80)
Ett vägt genomsnitt av dessa tre dumpningsmarginaler beräknades för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet.
(81)
Eftersom samarbetsviljan från Kina var låg (omkring 60 %), anses det lämpligt att den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla övriga exporterande tillverkare i Kina baseras på de samarbetsvilliga exportörernas mest dumpade transaktioner.
(82)
Den preliminära dumpningsmarginal som fastställdes på detta sätt, uttryckt som en procentuell andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Tabell 1
Dumpningsmarginaler
Företag
Ställning
Dumpningsmarginal
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuell behandling
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuell behandling
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuell behandling
28,6 %
Andra samarbetsvilliga företag
35,2 %
Landsomfattande dumpningsmarginal
43,4 %
E. SKADA
1. Unionstillverkningen och unionsindustrin
(83)
I unionen finns det 31 tillverkare eller grupper av tillverkare av den likadana produkten, och de flesta är relativt små. De kommer fortsättningsvis att kallas unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Klaganden, Eurométaux, företrädde sju tillverkare vars sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden uppgick till omkring 50 % av unionens produktion av viss aluminiumfolie i rullar. Det bör emellertid noteras att de uppgifter som klaganden lämnat in, och som kontrollerats mot andra tillgängliga källor, omfattade alla kända företag som tillverkar och säljer den berörda produkten på unionsmarknaden. På grundval av detta beräknades unionens tillverkning av den likadana produkten uppgå till 91 000 ton under undersökningsperioden. Eftersom uppgifter samlades in eller fanns tillgängliga genom klaganden från alla kända företag som tillverkar och säljer den berörda produkten på unionsmarknaden, kommer sådana uppgifter att användas som makroekonomiska indikatorer i denna undersökning.
2. Unionens förbrukning
(84)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden plus import till unionsmarknaden. Dessa uppgifter tillhandahölls av klaganden och gjordes tillgängliga för alla berörda parter. De uppgifter som lämnades för unionstillverkare dubbelkollades mot de uppgifter som kommissionen mottog under fastställandet av representativitet och under stickprovsförfarandet. Importuppgifter för den berörda produkten för både det berörda landet och tredjeländer dubbelkollades mot uppgifter från Comext som var tillgängliga från Eurostat. Klaganden påpekade att försäljningssiffrorna på unionsmarknaden innehöll en viss volym som tillverkats i Kina som redan ingick i importsiffrorna. Därför minskades försäljningsvolymen för vissa EU-tillverkare som inte ingick i stickprovet, men som också importerade från Kina. Denna minskning förhindrade att försäljningsvolymerna skulle räknas dubbelt i den totala förbrukningen.
(85)
På denna grundval konstaterades förbrukningen i unionen ha utvecklats enligt följande:
Tabell 1
Förbrukning i EU (ton)
2008
2009
2010
UP
Total import
4 600
7 600
10 300
14 300
Unionens tillverkning såld på unionsmarknaden
91 000
91 500
87 700
82 456
Total förbrukning
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden fluktuerade endast obetydligt under skadeundersökningsperioden. Anledningen till denna stabilitet är att EU-marknaden för den berörda produkten är mogen, och eftersom produkten i allmänhet används av hushållen drabbades den inte av fluktuationer trots den ekonomiska krisen.
3. Import från det berörda landet
3.1. Volymer och marknadsandel
(87)
Importvolymer erhölls från klaganden som justerade Eurostats statistiska uppgifter baserat på sina marknadskunskaper. Denna justering var nödvändig eftersom statistiken som bygger på KN-nummer innehåller import som inte är den berörda produkten. Justeringen grundades på uppgifter om export till EU-marknaden från de olika exporterande länderna och importpriset som anger om importen var den berörda produkten eller inte. Detaljerade siffror och metoder gjordes tillgängliga för de berörda parterna (se bilaga 3 i klagomålet). På grundval av dessa uppgifter utvecklades importen till unionen från Kina på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 2
Import från Kina
2008
2009
2010
UP
Import från Kina (i ton)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Marknadsandel
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Källa: Klaganden
(88)
Efter antidumpningsundersökningen som avsåg den huvudsakliga råvaran och en produkt i tidigare led i förädlingskedjan (aluminiumfolie i jumborullar), som ledde till att tullar under 2009 infördes för kinesiska tillverkare, har importvolymerna från Kina ökat väsentligt. Importvolymen för den berörda produkten ökade med mer än 200 % under skadeundersökningsperioden.
(89)
De kinesiska exporttillverkarnas marknadsandel visar samma tendens till ökad import under skadeundersökningsperioden, och steg från 4,5 % år 2008 till 13,4 % under undersökningsperioden.
3.2. Priser för dumpad import och prisunderskridande
(90)
De genomsnittliga priserna för importen från Kina utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Priser på importen från Kina
2008
2009
2010
UP
Genomsnittligt cif-pris i euro/ton
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Källa: Eurostat
(91)
Det bör nämnas att priserna på importen från Kina i stor utsträckning följer de kinesiska råvarupriserna (huvudsakligen aluminiumlegeringar). Under undersökningsperioden minskade dock importpriserna med 3 % jämfört med 2010 samtidigt som råvarupriserna ökade med omkring 4 % (se tabellen nedan).
Tabell 4
Utvecklingen av genomsnittliga kinesiska aluminiumpriser
2008
2009
2010
UP
SHFE:s månatliga vägda genomsnittliga spotpris per ton (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Källa: Shanghai Futures Exchange (SHFE) exklusive mervärdesskatt
(92)
Eftersom all känd kinesisk import kom från företag med egna varumärken byggde jämförelserna av prisunderskridande (och målprisunderskridande) endast på unionsindustrins försäljning av egna varumärken.
(93)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter import.
(94)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i stickprovet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 10,0 % bland de kinesiska exporttillverkarna.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1. Inledande anmärkningar
(95)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
(96)
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden som har dubbelkollats mot uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.
(97)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga enhetspriser, sysselsättning, löner, produktivitet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) omfattade de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.
4.2. Makroekonomiska indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 5
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande totalt i unionen
2008
2009
2010
UP
Produktionsvolym (ton)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Produktionskapacitet (ton)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitetsutnyttjande
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Av tabellen ovan framgår att tillverkningen minskade under skadeundersökningsperioden trots att förbrukningen var stabil under samma period. Även om produktionskapaciteten förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, gick kapacitetsutnyttjandet i den minskande tillverkningens fotspår.
4.2.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
Tabell 6
Försäljningsvolym och marknadsandel
2008
2009
2010
UP
Försäljningsvolym på EU-marknaden (ton)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Marknadsandel
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Unionsindustrins försäljningsvolym sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen sjönk kontinuerligt från 95,2 % under 2008 till 85,2 % under undersökningsperioden.
4.2.3. Tillväxt
(100)
Unionsindustrins minskande försäljningsvolymer och marknadsandel i EU under skadeundersökningsperioden bör ses mot bakgrund av en stabil förbrukning under samma period, (se skäl 85).
4.3. Uppgifter från unionstillverkare i stickprovet (mikroekonomiska indikatorer)
4.3.1. Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet och produktionskostnader
Tabell 7
Försäljningspriser
2008
2009
2010
UP
Pris per enhet i EU till icke-närstående kunder
(euro per ton)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Trenden för genomsnittliga försäljningspriser (innefattar både märkesvaror och andra produkter) visar en minskning med 2 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriser ansågs dock inte vara en tillförlitlig skadeindikator eftersom de i stor utsträckning påverkades av råvarupriserna (främst aluminium) som uppvisade en liknande trend under skadeundersökningsperioden. På det stora hela hölls priserna tillbaka under 2010 och undersökningsperioden till följd av prisunderskridandet (se skäl 94 ovan).
4.3.2. Sysselsättning, produktivitet och löner
Tabell 8
Sysselsättning, produktivitet och löner
2008
2009
2010
UP
Antal anställda
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivitet (enhet/anställd)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Löner per anställd
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Antalet anställda minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, men lönen per anställd ökade något. Dessutom ledde inte det minskade antalet anställda till en produktivitetsökning eftersom försäljningsvolymerna enligt skäl 99 ovan minskade ännu mer. Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion per anställd och år, minskade faktiskt något under skadeundersökningsperioden. Den nådde sin lägsta nivå under 2009 och började därefter återhämta sig under 2010, men nådde inte de ursprungliga nivåerna. Under undersökningsperioden återgick produktiviteten till de lägsta nivåerna under 2009.
4.3.3. Lager
Tabell 9
Lager
2008
2009
2010
UP
Utgående lager
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Utgående lager som andel av produktionen
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Även om unionsindustrins företag i stickprovet höll lagernivåerna låga med ett system med tillverkning på beställning, hölls vissa vanliga produkter i lager. Lagernivån ökade markant både i absoluta termer och i procent av produktionen. Under skadeundersökningsperioden ökade lagernivåerna vid årsskiftet från 6,7 % till 9,1 %.
4.3.4. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 10
Lönsamhet
2008
2009
2010
UP
Lönsamhet på försäljning i unionen (i procent av nettoförsäljningen)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt för den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Beräknat på detta sätt nådde lönsamheten sin högsta nivå under 2009 till följd av minskade inköpskostnader för den huvudsakliga råvaran (dvs. aluminium). Vinsten sjönk från 2009 och framåt och nådde 0,7 % under undersökningsperioden. Dessa lönsamhetssiffror omfattar alla marknadssegment, även det relativt lönsamma segmentet med märkesvaror som i en mycket mindre omfattning konkurrerade med lågprisimporten från Kina. Segmentet med egna varumärken gjorde stora förluster under undersökningsperioden.
(105)
Kapitalanskaffningsförmåga togs inte upp som något stort problem av unionsindustrin.
Tabell 11
Kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2008
2009
2010
UP
Kassaflöde
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investeringar (euro)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Räntabilitet
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, och räntabiliteten följde en liknande negativ trend som vinstmarginalen.
(107)
Under 2008 investerade en EU-tillverkare i ytterligare lagringsmöjligheter. Under skadeundersökningsperiodens övriga år gjorde de av unionsindustrins företag som ingick i stickprovet inga större investeringar.
4.3.5. Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek
(108)
Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning ovan. Alla marginaler som har fastställts översteg väsentligt miniminivån. Med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte heller anses vara försumbar.
5. Slutsats om Skada
(109)
Undersökningen visade att många av skadeindikatorerna rörande unionsindustrins ekonomiska situation försämrades eller utvecklades inte i linje med förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Denna observation gäller särskilt för perioden från 2010 fram till slutet av undersökningsperioden.
(110)
Under skadeundersökningsperioden, i ett läge där förbrukningen var stabil, ökade importvolymen från Kina betydligt. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym totalt med 9 % och marknadsandelen minskade med omkring 10 procentenheter. Även unionsindustrins lagervolymer ökade markant, vilket tyder på dess oförmåga att sälja produkten. Den dumpade lågprisimporten ökade stadigt under hela skadeundersökningsperioden och underskred avsevärt unionsindustrins priser under undersökningsperioden.
(111)
Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet, i stor utsträckning under 2010 och undersökningsperioden.
(112)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(113)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat unionsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(114)
I slutet av 2009 infördes antidumpningstullar på aluminiumfolie i jumborullar med ursprung i Kina. Från detta datum har importen snabbt ökat av den berörda produkten (produkt i senare led i förädlingskedjan). Dessa ökningar sammanfaller med att unionsindustrins situation har försämrats.
(115)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen var stabil under skadeundersökningsperioden, medan volymen dumpad import från Kina ökade dramatiskt med mer än 200 %. Importens marknadsandel ökade dessutom från 4,5 % år 2008 till 13,4 % under undersökningsperioden (dvs. med ca 9 procentenheter). Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym med 9 % och marknadsandelen minskade med 9 procentenheter, från 95,2 % år 2008 till 85,2 % under undersökningsperioden.
(116)
När det gäller prispressen bör det betonas att de kinesiska exporterande tillverkarna underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden. Prispress vid ökande volymer gjorde att de kinesiska exporterande tillverkarna kunde vinna kontrakt med viktiga kunder (detaljhandlare och grossister). För att behålla sina kontrakt var unionsindustrin tvungen att avstå från de prisökningar som skulle ha behövts för att kompensera för de höjda aluminiumpriserna. Under undersökningsperioden låg prisunderskridandet på ca 10 % och det året höjdes unionsindustrins priser med i genomsnitt 3 % för att kompensera för de högre råvarukostnaderna medan de kinesiska exporterande tillverkarna sänkte sina priser på EU-marknaden med ca 3 % (se tabell 3). Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet minskade betydligt.
(117)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den stora ökningen av dumpad import från Kina till priser som underskrider unionsindustrins har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, vilken framför allt återspeglas i dess svaga ekonomiska situation, den minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen samt försämringen av många skadeindikatorer.
3. Verkningar av andra Faktorer
3.1. Import från tredjeländer
(118)
I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Volym- och prisutvecklingen tillhandahölls av klaganden baserat på uppgifter från Eurostat.
Tabell 12
Import från tredjeländer
2008
2009
2010
UP
Import från tredjeländer
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Marknadsandel
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Importen från tredjeländer (framför allt Indien, Ryssland, Taiwan och Turkiet) ökade med 300 % under skadeundersökningsperioden. Denna imports totala marknadsandel i EU är dock fortfarande marginell. Denna faktor kan därför inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
3.2. Exportvolymer och priser
(120)
I tabellen nedan anges exportvolymen för de unionstillverkare som ingick i stickprovet under skadeundersökningsperioden. Volym- och prisutvecklingen är kontrollerade uppgifter från dessa tillverkare.
Tabell 13
Export för de unionstillverkare som ingick i urvalet
2008
2009
2010
UP
Exportvolym EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Export som andel av produktionen
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Exportpriser
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Exportvolymerna för de tillverkare som ingick i stickprovet var inte betydande under skadeundersökningsperioden och uppgick aldrig till mer än 2 % av de producerade volymerna. Deras utveckling liknade försäljningsvolymernas utveckling på den europeiska marknaden. Mot bakgrund av de begränsade volymerna bidrog inte utvecklingen av unionsindustrins export till den väsentliga skada som lidits.
3.3. Den ekonomiska krisens inverkan
(122)
Den ekonomiska krisen minskade inte unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden. Som förväntat för hushållsprodukter som inte är lyxvaror hade den ekonomiska krisen ingen inverkan på förbrukningen av aluminiumfolie i rullar, som är en mycket stabil produkt i livsmedelsbearbetnings- och förpackningsindustrin. Den ekonomiska krisen bidrog inte till den skada som unionsindustrin led under undersökningsperioden.
3.4. Konkurrensen på unionsmarknaden
(123)
Konkurrensen på unionsmarknaden är stark med tanke på att unionsindustrin är ganska splittrad (det finns mer än 30 tillverkare) och att en av dess huvudsakliga kunder är den mäktiga detaljhandeln.
(124)
De största detaljhandlarna i EU har under loppet av många år utvecklat egna varumärken, vilket när det gäller aluminiumfolie i rullar gradvis har minskat försäljningsvolymerna för tillverkarnas egna märken. Detta har skadat unionsindustrins tillverkare, som har drabbats av minskad försäljning av det lönsammare segmentet med märkesvaror och tvingats till ökad konkurrens dem emellan i det växande segmentet med egna varumärken.
(125)
Denna utveckling har dock skett gradvis under många år och undersökningen har visat att andelen egna varumärken endast har ökat från 83 % år 2010 till 84 % under undersökningsperioden. Så även om denna ökning har påverkat EU-tillverkarna i viss mån förklarar det inte omfattningen av den skada som de lidit.
3.5. Utveckling av unionsindustrins produktionskostnad
(126)
Berörda parter har hävdat att fluktuationer i produktionskostnaderna, huvudsakligen aluminiumpriset, har bidragit till skadan.
(127)
Kostnaden för att tillverka aluminiumfolie i rullar är nära kopplad till prisutvecklingen på aluminium, den huvudsakliga råvara som används för att tillverka produkten. LME används internationellt som jämförelseindex för aluminiumpriser.
Tabell 14
Utvecklingen av genomsnittliga aluminiumpriser på LME
2008
2009
2010
UP
LME:s genomsnittliga kontantpris per ton i USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Källa: LME
(128)
Utvecklingen ovan är en följd av den ekonomiska krisen som började ungefär i oktober 2008. Aluminiumpriserna sjönk till följd av minskad efterfrågan och återhämtade sig i viss mån mot slutet av undersökningsperioden. I normala fall sätter dock aluminiumfolieindustrin sina priser utifrån jämförelseindexet LME, plus en marginal som ska täcka bearbetningskostnader och vinst. Detta innebär att fluktuationer på jämförelseindexet LME vanligtvis inte påverkar aluminiumfolieindustrins situation i någon större utsträckning, eftersom priserna på slutprodukterna följer priserna på LME. Unionsindustrin har alltid varit verksam i en miljö med fluktuerande aluminiumpriser.
(129)
Det har också hävdats att unionsindustrins utrustning är ineffektiv, och att detta har bidragit till skadan. Det bör framhållas att undersökningen inte gav något stöd för denna uppfattning och att omvandlingskostnaderna i EU och i Kina på det stora taget var ganska lika. En sådan ineffektivitet skulle vidare innebära att unionsindustrins lönsamhet skulle ha varit låg i många år, och påståendet kan inte förklara varför marknadsandelen, försäljningsvolymen och lönsamheten har minskat från 2009 till undersökningsperioden.
(130)
Mot bakgrund av detta kan varken de fluktuerande aluminiumpriserna eller den påstått ineffektiva produktionen anses ha orsakat den skada som unionsindustrin lidit.
3.6. Överkapacitet
(131)
Som nämnts ovan var de europeiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande relativt lågt under skadeundersökningsperioden. Men eftersom unionstillverkarna kan använda samma maskiner för omrullning av andra produkter (såsom plastfolie) anses inte kapacitetsutnyttjandet vara en betydande skadevållande faktor. Dessutom var kapacitetsutnyttjandet ganska lågt redan 2008 och 2009, när lönsamheten och industrins situation över lag var tillfredsställande.
(132)
Därför drogs slutsatsen att överkapacitet inte var en väsentlig orsak till den skada som EU-tillverkarna lidit.
4. Slutsats om orsakssamband
(133)
Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina har ökat kraftigt, både volymmässigt och sett till marknadsandelar, framför allt under 2010 och undersökningsperioden. Det konstaterades att denna import underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden under undersökningsperioden.
(134)
Ökningen av volym och marknadsandel för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Situationen förvärrades under undersökningsperioden när unionsindustrins marknadsandel och lönsamhet fortsatte att minska, och andra finansiella indikatorer såsom kassaflöde och räntabilitet nådde sina lägsta nivåer.
(135)
Analysen av andra kända faktorer, däribland den ekonomiska krisen, visade att dessa faktorers eventuella negativa inverkan inte kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.
(136)
På grundval av ovanstående analys där verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation har lokaliserats och avskilts från de skadevållande verkningarna av den dumpade exporten, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(137)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin samt importörer/grossister och detaljhandlare som handlar med den berörda produkten.
2. Unionsindustrins intresse
(138)
Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att många skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Om åtgärder inte införs förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins situation oundviklig. Unionsindustrins situation försämrades snabbt efter införandet av antidumpningsåtgärder för en produkt i tidigare led i förädlingskedjan (aluminiumfolie i jumborullar) år 2009. Eftersom de strukturella problem som iakttogs i den kinesiska aluminiumsektorn redan under den undersökningen fortfarande finns kvar på marknaden, hävdade unionsindustrin att även den bör skyddas från otillbörlig konkurrens.
(139)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden och att unionsindustrins priser på den undersökta produkten kan anpassas så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten.
(140)
Om inga åtgärder införs, riskerar unionsindustrin att förlora ytterligare marknadsandelar och fortsätta gå med förlust, särskilt när det gäller egna varumärken. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på tendensen som visar att lönsamheten minskar, och så även andra finansiella indikatorer som kassaflöde och räntabilitet, skulle de flesta unionstillverkare sannolikt inte kunna behålla sin konkurrenskraft på marknaden om inte åtgärder införs.
(141)
Dessutom förser unionsindustrin sina kunder (huvudsakligen detaljhandlare och grossister) med andra produkter för livsmedelsbearbetning och paketering, såsom plastfolie och pappersprodukter. Vissa av dessa produkter produceras på samma omrullningsutrustning som används för den berörda produkten. Den berörda produkten är ett viktigt segment i produktportföljerna för unionsindustrins olika företag, så till den grad att den för vissa utgör mer än 50 % av omsättningen. Om situationen för den berörda produkten försämras ännu mer, skulle även unionens produktion av de övriga produkterna äventyras.
(142)
Den preliminära slutsatsen blir därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
3. Importörernas och grossisternas intresse
(143)
När det gäller importörer görs en stor andel av importen av den berörda produkten, uppskattningsvis omkring 50 % under undersökningsperioden, av två stora aktörer på den europeiska marknaden som importerar sina produkter från Kina.
(144)
En av dessa importörer har kopplingar till en samarbetsvillig exporterande tillverkare i stickprovet (CeDo Shanghai). CeDo-koncernen har utvecklat en strategi med två inköpskällor, som innebär att den folie som säljs på unionsmarknaden produceras i både Kina och unionen. Koncernen påpekade att antidumpningsåtgärder skulle utgöra ett hot för denna strategi och minska dess lönsamhet. De föreslagna åtgärderna riktar sig dock inte till något specifikt företag, utan är utformade för att återställa en rättvis handel på unionsmarknaden.
(145)
Det är inte känt i undersökningen om den andra stora importören (Quickpack) har kopplingar till någon av sina kinesiska leverantörer. Detta beror på att företaget, trots att det erbjudits att delta i undersökningen, har valt att inte samarbeta. Därför är det oklart vilken effekt tullar på den föreslagna nivån skulle ha på dess verksamhet.
(146)
Av de övriga importörerna har endast två samarbetat i denna undersökning genom att svara på frågeformuläret. Deras svar står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina. Dessa företag hävdade att de kan bli tvungna att lämna foliemarknaden om en antidumpningstull skulle införas, men andra produkter svarade dock för mer än 80 % av deras omsättning, eftersom dessa två företag importerade många andra produkter inom livsmedels- och hushållsvarusektorn.
(147)
Ytterligare en importör/tillverkare (Terinex Ltd) lämnade inga svar på frågeformuläret, men yttrade sig baserat på den brittiska marknaden. Terinex Ltd förklarade att företagets inköp från Kina underskred priset på den egna produktionen, men företaget ansåg inte att dess import skadade unionsindustrin eftersom det är en liten marknadsaktör. Men om hänsyn tas till all import från Kina (skäl 87 och följande) så är det tydligt att importen från Kina är en betydande orsak till den skada som unionsindustrin lidit, vilket förklaras i skäl 114 och följande. Eftersom den berörda produktens omsättning är relativt liten i förhållande till företagens totala verksamhet har införandet av åtgärder sannolikt inte någon större inverkan på företagens totala vinst.
(148)
För importsektorn i allmänhet (vare sig den är närstående eller inte) kan det inte uteslutas att ett införande av åtgärder skulle påverka sektorn negativt, eftersom en tull sannolikt minskar importens attraktionskraft och unionsindustrin troligen skulle kunna vinna tillbaka vissa ordrar/kontrakt, till förfång för importsektorn. Men detta skulle i sådana fall ske baserat på en återställd sund konkurrens och effekten på importsektorn som helhet skulle inte vara oproportionerligt stor.
(149)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna för importörerna inte är sådana att åtgärderna kan anses strida mot unionens övergripande intresse.
4. Detaljhandlarnas intresse
(150)
Sex detaljhandlare samarbetade i undersökningen. Dessa detaljhandlare kan anses vara representativa med hänsyn till deras stora geografiska spridning i EU samt deras olika storlek på omsättningen. Alla motsätter sig ett införande av åtgärder med motiveringen att detta skulle medföra extra kostnader för deras företag och begränsa deras val av leverantörer.
(151)
Det framgår dock mycket tydligt av deras svar att den undersökta produkten utgör en mycket liten del av dessa detaljhandlares omsättning (i alla fall mindre än 1 %) och att eventuella antidumpningsåtgärder skulle ha en liten eller obefintlig effekt på deras omsättning eller vinst.
5. Konsumenternas intresse
(152)
Kommissionen kontaktade en konsumentorganisation, som svarade att den inte var intresserad av att samarbeta under undersökningen. Ingen annan konsumentorganisation gav sig till känna.
(153)
Antidumpningstullarnas effekt på konsumenterna blir troligen mycket marginell, eftersom aluminiumfolie i rullar står för en mycket liten del av konsumenternas budget. Detaljhandelns eventuella prisökning på aluminiumfolie i rullar till följd av införda tullar förväntas vidare vara antingen mycket marginell eller obefintlig.
6. Slutsats beträffande unionens intresse
(154)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina.
H. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(155)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
(156)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids.
(157)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(158)
I tidigare undersökningar som gällde aluminiumfolie i rullar (jumborullar) sattes den normala vinstmarginalen till 5 % på de grunder som beskrivits ovan. Klaganden hävdade att 6 % skulle vara en rimlig vinstmarginal för industrin om skadevållande dumpning inte förekommer. Klaganden kunde dock inte styrka detta anspråk och i frånvaro av andra synpunkter om detta anses det därför lämpligt att ta till den vinstmarginal på 5 % som fastställdes i den tidigare undersökningen. Preliminärt anses det därför att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig nivå som EU-industrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man minskade försäljningspriserna i EU med den faktiska vinst som uppnåtts under undersökningsperioden och ersatte den med den ovannämnda vinstmarginalen.
(159)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif.
2. Provisoriska åtgärder
(160)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(161)
På grundval av ovanstående har antidumpningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med dumpningsmarginalerna. De antidumpningstullar som föreslås är följaktligen följande:
Föreslagna preliminära antidumpningstullar
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär tull
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Andra samarbetsvilliga företag
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Landsomfattande dumpningsmarginal
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Dessa tullsatser är således (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”) tillämpliga uteslutande på import av sådana produkter som har sitt ursprung i Kina och har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika juridiska personer som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.
(163)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
I. SLUTBESTÄMMELSE
(164)
För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas innan slutliga åtgärder införs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär dumpningstull ska införas på import av aluminiumfolie med en tjocklek av 0,007 mm eller mer, men mindre än 0,021 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, även präglad, i rullar av låg vikt av högst 10 kg, för närvarande klassad enligt KN-nummer ex 7607 11 11 och ex 7607 19 10 (Taric-nummer 7607111110 och 7607191010) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Den preliminära antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag fastställs till följande:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co., Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B310
Alla övriga företag
35,4 %
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
2. Enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 har de berörda parterna möjlighet att yttra sig om tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det datum då den träder i kraft.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 september 2012.