PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/309
av den 26 februari 2015
om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 15, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Provisoriska åtgärder
(1)
Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) införde en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet genom genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull).
(2)
Till följd av ett klagomål som ingetts den 3 januari 2014 av Dansk Akvakultur (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av viss regnbåge inledde kommissionen undersökningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (3). Såsom nämns i skäl 1 i förordningen om provisorisk tull offentliggjordes en rättelse till tillkännagivandet om inledande i Europeiska unionens officiella tidning den 4 september 2014 (nedan kallad rättelsen) (4).
2. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(3)
Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av subventionering och skada perioden 1 januari 2013-31 december 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3. Efterföljande förfarande
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en provisorisk utjämningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Den egeiska exportörssammanslutningen (Aegean Exporters' Association, AEA) begärde att bli hörd av förhörsombudet för handel (nedan kallad förhörsombudet). Hearingen ägde rum den 26 november 2014. Man diskuterade där huruvida produktdefinitionen hade förändrats genom rättelsen, införandet av rökt regnbåge i produktdefinitionen och beräkningen av representativitet. Ett andra möte med förhörsombudet ägde rum den 8 januari 2015. Utöver de frågor som diskuterats vid hearingen den 26 november 2014 diskuterade man då även den metod som använts för skadeanalysen och det föreslagna tillvägagångssättet i fråga om åtaganden.
(6)
De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av de berörda parterna togs under övervägande och där så var lämpligt ändrades de preliminära undersökningsresultaten.
(7)
Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig utjämningstull på import av regnbåge med ursprung i Turkiet och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.
(8)
Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
4. Stickprovsförfarande
(9)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hänvisade den egeiska exportörssammanslutningen till rättelsen som nämns i skäl 2 och hävdade att kommissionen utvidgat definitionen av produkten genom denna rättelse. På grund av den påstådda utvidgningen kunde det inte uteslutas att vissa turkiska exportörer inte hade hört av sig vid inledandet och inte fyllt i stickprovsformuläret. Urvalet av exporterande producenter skulle därför inte längre vara representativt. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma part denna synpunkt, men underbyggde eller förklarade detta inte närmare.
(10)
Arton grupper av exporterande producenter i Turkiet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet. Dessa företags sammanlagda redovisade exportvolym till unionen under 2013 utgjorde hela exporten från Turkiet till unionen, såsom anges i skäl 14 i förordningen om provisorisk tull. Såsom anges i skäl 15 i förordningen om provisorisk tull valde kommissionen i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen ut ett stickprov bestående av fyra grupper av exporterande producenter på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen. Urvalet motsvarar 64 % av exporten av den berörda produkten till unionen. Urvalet är därmed representativt och partens påstående i detta hänseende avvisades.
(11)
Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande stickprovsförfarandet fastställs skälen 9-17 i förordningen om provisorisk tull.
5. Enskild undersökning
(12)
Elva företag eller grupper av företag begärde enskild undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen.
(13)
Kommissionen avslog dessa ansökningar eftersom antalet exporterande producenter är så stort att en individuell undersökning skulle bli orimligt betungande och innebära att undersökningen inte skulle kunna avslutas i god tid.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(14)
Såsom anges i skäl 24 i förordningen om provisorisk tull är den berörda produkten regnbåge (Oncorhynchus mykiss):
-
levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
färsk, kyld, fryst och/eller rökt:
-
i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller
-
i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck,
med ursprung i Turkiet, som för närvarande omfattas av KN-numren ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(15)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter, och som redan nämnts i skäl 9, hävdade en berörd part att kommissionen hade utvidgat den produktdefinition som är föremål för undersökningen genom rättelsen, vilket påstods ha bekräftats i artikel 1.1 i förordningen om provisorisk tull. Denna part hävdade att en sådan utvidgning av produktdefinitionen var rättsstridigt. Man hävdade vidare att berörda parter borde ha hörts om den påstådda utvidgningen av produktdefinitionen. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma part denna synpunkt, men underbyggde eller förklarade detta inte närmare.
(16)
Såsom nämns i skäl 25 i förordningen om provisorisk tull var rättelsen rent redaktionell och påverkade inte produktdefinitionen. Produktdefinitionen omfattade således från början regnbåge i portionsstorlek i alla olika presentationer. Vid undersökningen visade det sig att beskrivningen av de olika presentationerna inom produktdefinitionen var tvetydig och att det förekom vissa skillnader mellan olika språkversioner som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, vilket krävde ett förtydligande. En bokstavlig tolkning av produktdefinitionen skulle t.ex. ha inneburit att levande fisk skulle vara rensad. Det framgick dock att alla berörda parter som ombetts fylla i frågeformuläret hade rapporterat alla produkttyper trots skrivfelet och därför drog man slutsatsen att det fanns en samsyn om att alla typer ingick i produktdefinitionen från början av det nuvarande förfarandet. De berörda parterna underrättades omedelbart efter offentliggörandet av rättelsen med e-post, men ingen av dem lämnade några synpunkter eller hävdade att deras rätt till försvar hade åsidosatts. Vid undersökningen hade dessutom alla presentationer som producerats enligt produktdefinitionen rapporterats till kommissionen av de exporterande producenterna. Partens begäran i detta hänseende avvisades därför.
(17)
Två berörda parter upprepade att rökt regnbåge borde undantas från produktdefinitionen. De ifrågasatte kommissionens slutsats i skäl 29 i förordningen om provisorisk tull att de olika presentationer - ”levande, kyld, frysta eller rökt” - som omfattades av definitionen av den berörda produkten hade samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och hänvisade återigen till två tidigare antidumpningsundersökningar beträffande andra fiskprodukter (stor regnbåge och lax) som genomförts 2004 (5) och 2005 (6) där rökta produkter inte omfattades av produktdefinitionen. Parterna lade fram information om effekterna av den rökningsprocess som skulle ändra de tidigare nämnda egenskaperna. De upprepade dessutom att kostnadsstrukturen för rökta filéer och övriga presentationer i väsentlig utsträckning skulle skilja sig åt och att produktionsprocessen för rökta filéer omfattade betydande kostnader för rökningen.
(18)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade den egeiska exportörssammanslutningen att kommissionen inte hade klargjort vilka grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som befanns vara desamma hos rökt och icke-rökt regnbåge. Exportörssammanslutningen hävdade vidare att den hade lämnat uppgifter som visar att rökt regnbåge t.ex. skulle ha en annan kemisk struktur, andra sensoriska egenskaper och annat näringsvärde än icke-rökt regnbåge.
(19)
Trots effekterna av rökningen ansåg kommissionen att de viktigaste grundläggande egenskaperna som anges i skäl 29 i förordningen om provisorisk tull fortfarande är likadana och inte motiverar att rökta produkter utelämnas från produktdefinitionen. I motsats till vad som hävdades av den egeiska exportörssammanslutningen behåller produkten, dvs. regnbåge i olika presentationer avsedda som livsmedel, sina egenskaper och sina grundläggande kemiska och näringsmässiga kvaliteter även när den är rökt. Uppgifterna om effekterna av rökningen som parterna lagt fram bevisar inte att de ovannämnda grundläggande egenskaperna skulle förändras i grunden vid rökning. Frågan diskuterades också vid de hearingar med förhörsombudet som avses i skäl 5. Alla kategorier av den berörda produkten, inklusive rökt regnbåge, omfattas vidare av kapitel 3 i Kombinerade nomenklaturen (7) och är tydligt åtskiljda från fiskberedningar som omfattas av kapitel 16 i denna nomenklatur. Vad gäller olika kostnadsstrukturer underbyggde de berörda parterna inte sitt påstående närmare. Såsom redan nämns i skäl 30 i förordningen om provisorisk tull visade undersökningen att kostnadsstrukturen för rökta filéer och andra presentationer i allt väsentligt var densamma. Den största kostnadsposten, uppgående till över 50 % av den totala kostnaden för varje presentation, var odlingskostnaden, som i huvudsak utgjordes av foder (fiskmjöl och fiskolja) tillsammans med energikostnaden och kostnaden för ägg eller ungfisk. Beräkningen av prisunderskridandet har i alla händelser gjorts, såsom förklaras i skälen 112 och 113 i förordningen om provisorisk tull, genom att jämföra priser per produkttyp. Såsom redan angetts i skäl 31 i förordningen om provisorisk tull kunde det vid undersökningen inte konstateras eller specifikt slås fast att rökta produkter borde undantas från produktdefinitionen. Kraven i detta hänseende avvisades därför.
(20)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den egeiska exportörssammanslutningen och Turkiets myndigheter att det skulle strida mot tidigare praxis att låta rökt regnbåge ingå i produktdefinitionen i undersökningen, och att kommissionen inte i tillräcklig utsträckning har förklarat varför man skulle avvika från tidigare praxis.
(21)
Såsom redan angetts i skäl 31 i förordningen om provisorisk tull kunde det vid undersökningen inte konstateras eller specifikt slås fast att rökta produkter borde undantas från produktdefinitionen. Eftersom de rökta produkterna inte ingick i klagomålen i samband med dessa tidigare undersökningar hade kommissionen inte undersökt om de kunde ha omfattats av undersökningarna i det hypotetiska fallet att de skulle ha ingått i klagomålet. Påståendet att den nuvarande undersökningen avviker från tidigare praxis är därmed felaktigt och avvisades därför.
(22)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats beträffande den berörda produkten eller den likadana produkten fastställs skälen 24-32 i förordningen om provisorisk tull.
C. SUBVENTION
1. Statligt stöd till investeringar i vattenbrukssektorn
(23)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om statligt stöd till investeringar i vattenbrukssektorn fastställs skälen 38-49 i förordningen om provisorisk tull.
2. Direkta och indirekta subventioner till regnbågsproducenter
(24)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte en exporterande producent i urvalet och Turkiets myndigheter att kommissionens metod för beräkning av det genomsnittliga indirekta subventionsbeloppet bara beaktar den regnbågsproduktion som får direktstöd. De begärde att kommissionen skulle använda siffrorna för hela regnbågsproduktionen i inlandsvatten, i enlighet med de uppgifter som den turkiska statistikbyrån (8) offentliggjort i september 2014. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade båda parter sin begäran. Kommissionen anser att de tillhandahållna uppgifterna om den totala regnbågsproduktionen inlandsvatten i Turkiet under undersökningsperioden är tillförlitliga, trots att de lämnades in efter kontrollbesöken, och godtog därför denna begäran.
(25)
Det genomsnittliga indirekta beräknade subventionsbeloppet avseende två exporterande producenters köp från icke-närstående leverantörer ändrades från 0,60 turkiska lira till 0,51 turkiska lira/kg beräknat enligt följande på grundval av fiskekvivalenter:
-
Total landsomfattande beviljad subvention enligt de turkiska myndigheternas uppgifter i svaret på frågeformuläret
-
Minus det direkta subventionsbelopp som erhållits av de exporterande producenterna i urvalet (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Minus den avgift på 0,2 % som överförts till fackförbunden, som ett rättsligt villkor för att få den direkta subventionen
Detta belopp dividerades sedan med den totala regnbågsproduktionen i inlandsvatten för de exporterande producenterna i urvalet (Özpekler, Kilic, GMS) enligt de turkiska myndigheternas uppgifter i svaret på frågeformuläret.
(26)
Det genomsnittliga subventionsbeloppet per kg beräknat på grundval av fiskekvivalenter för de exporterande producenterna i urvalet var baserat på det direkta subventionsbelopp som erhållits för odlingen och det genomsnittliga subventionsbelopp som beviljats av Turkiets myndigheter, dvs. 0,51 turkiska lira/kg beräknat på grundval av fiskekvivalenter för köp från icke-närstående leverantörer, i förekommande fall. Den totala förmånen uttrycktes sedan som andel av cif-värdet.
(27)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter föreslog en exporterande producent en något modifierad beräkningsmetod beträffande subventionsbeloppet för råvara som köpts från en annan exporterande producent i urvalet. Kommissionen godtog detta förslag och uppdaterade tabellen i skäl 33 i enlighet med detta.
(28)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter och sedan det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade två exporterande producenter i urvalet att kommissionen hade utjämnat den direkta subvention som betalats ut till dem, men inte den faktiska förmånen. De mottagna beloppen skulle emellertid utgöra skattepliktig inkomst. Den tillämpliga bolagsskattesatsen på 20 % i Turkiet borde därför dras av från den totala direkta subvention som mottagits. Artikel 7. 1 a i grundförordningen skulle innebära att ”[a]nsökningsavgifter eller andra kostnader som är nödvändiga för att bli berättigad till eller erhålla subventioner” borde dras av från förmånsbeloppet. De exporterande producenterna ansåg att betalningen av den tillämpliga bolagsskatten är en förutsättning för att de ska få de medel som betalats ut till dem och därför bör betraktas som ”andra kostnader” som är nödvändiga för att bli berättigad till eller erhålla subventionen.
(29)
Kommissionen avvisade detta krav. Det finns ingen rättslig grund i grundförordningen som skulle stödja den föreslagna metoden. Skatter kan inte betraktas som kostnader enligt artikel 7.1 a i grundförordningen. Betalningen av bolagsskatten är en skyldighet enligt turkisk skattelagstiftning som gäller alla företag, oavsett om de får subventioner eller inte. Till skillnad från vad de exporterande producenterna anser är betalningen av bolagsskatten inte en förutsättning för att få medel, utan snarare den faktiska odlingen av den berörda produkten.
(30)
Efter det preliminära meddelandet och sedan det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade två exporterande producenter i urvalet att betydande finansiella kostnader uppstår under tiden medan man väntar på att subventionerna utbetalas. De förväntar sig därför att kommissionen gör en nedjustering av det mottagna förmånsbeloppet för att beakta dessa finansieringskostnader. I detta avseende hänvisar de exporterande producenterna i urvalet till skäl 42 i förordningen om provisorisk tull, där kommissionen fann en fördel på grundval av befrielse från mervärdesskatt för köpta maskiner och kvantifierade denna fördel som ”den ränta som skulle betalas till en affärsbank för perioden innan mervärdesskatten återbetalas”.
(31)
Detta påstående är ogrundat. Faktum är att de ansvariga administrativa organen måste upprätta nödvändiga förfaranden och övervakningsmekanismer för att hantera ett sådant stort subventionssystem. Det är därför normalt att det kan ta en viss tid innan subventionerna betalas ut i ett sådant system som omfattar ett stort antal odlare inom vattenbrukssektorn i Turkiet. Att dra en parallell till skäl 42 i förordningen om provisorisk tull är därför missvisande. Den befrielse från mervärdesskatt som beskrivs där är ett subventionssystem som är avsiktligt av de turkiska myndigheterna, medan eventuella finansieringskostnader är kostnader som normalt uppstår och att ersätta dessa har inte varit de turkiska myndigheternas avsikt.
(32)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om direkta och indirekta subventioner till producenter fastställs skälen 50-64 i förordningen om provisorisk tull.
(33)
Med beaktande av de synpunkter som lämnats av berörda parter efter det preliminära meddelandet av uppgifter är de direkta och indirekta subventionsmarginalerna följande:
Direkta och indirekta subventioner
Företag
Subventionsmarginal
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subventionerade lån
(34)
Efter det preliminära meddelandet och sedan det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en exporterande producent i urvalet att kommissionen hade betraktat ett lån som en utjämningsbar subvention trots att det var avsett för en investering som inte gällde den berörda produkten.
(35)
Kommissionen avvisade detta påstående. Vid undersökningen konstaterades det att den exporterande producenten av regnbåge fått ett sådant lån, som är utjämningsbart eftersom det är specifikt för vattenbrukssektorn. Det ansågs irrelevant att systemet i fråga inte är specifikt för den juridiska person som producerar den produkt som är föremål för undersökningen så länge som programmet är specifikt i sig och dess förmåner kan hänföras till produktionen av den berörda produkten. Det senare är fallet, eftersom det subventionerade lånet minskade producentens totala finansieringskostnader, vilket även gynnar den berörda produkten. Det lades inte fram någon bevisning för att de berörda exporterande producenternas finansiella tillgångar förvaltades på ett sådant sätt att företagets totala finansieringskostnader inte påverkades av lånet i fråga.
(36)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en annan exporterande producent i urvalet att kommissionen inte hade fördelat förmånen av ett subventionerat lån korrekt mellan två olika juridiska personer inom samma grupp, och att endast en juridisk person producerar den berörda produkten.
(37)
Kommissionen godtog invändningen och fördelade förmånen utgående från respektive juridiska persons omsättning. Den förmån som fördelats till den berörda produkten är praktiskt taget obefintlig och torde därför inte återspeglas i det totala subventionsbeloppet.
(38)
Efter det preliminära meddelandet och sedan det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ifrågasatte en exporterande producent i urvalet, med hänvisning till de lån som utjämnades, att kommissionens beräkning av den omsättningskvot som använts vid fördelningen av förmåner till export av den berörda produkten till unionen. Producenten menade att exportförsäljningen av den berörda produkten bör divideras med företagets totala omsättning inklusive försäljningen av regnbåge och andra produkter - både på den inhemska marknaden och exportförsäljningen till EU - när man räknar fram omsättningskvoten för att fastställa beloppet för subventionerade lån.
(39)
Kommissionen godtog detta argument. Marginalerna för subventionerade lån blev dock oförändrade, trots den nya metoden.
(40)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om subventionerade lån fastställs skälen 65-81 i förordningen om provisorisk tull.
(41)
Med beaktande av de synpunkter som lämnats av berörda parter efter det preliminära meddelandet av uppgifter är marginalerna för subventionerade lån följande:
Förmånliga lån
Företag
Subventionsmarginal
Özpekler
0,3 %
4. Jordbruksförsäkringspool och premiestöd
(42)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om jordbruksförsäkringspool och premiestöd fastställs skälen 82-90 i förordningen om provisorisk tull.
5. Subventioner för konsulttjänster
(43)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om subventioner för konsulttjänster fastställs härmed skäl 91 i förordningen om provisorisk tull.
6. Subventioner för bränsle och skrotning av fiskefartyg
(44)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om subventioner för bränsle och skrotning av fiskefartyg fastställs härmed skäl 92 i förordningen om provisorisk tull.
7. Beräkning av de totala subventionsmarginalerna
(45)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter påpekade två företag i urvalet att ett avrundningsfel gjorts i beräkningen av de totala subventionsmarginalerna. Kommissionen godtog detta och uppdaterade tabellen nedan i enlighet med detta.
(46)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats om metoden för beräkning av de totala subventionsmarginalerna fastställs härmed den metod som anges i skälen 93-98 i förordningen om provisorisk tull.
(47)
Med beaktande av synpunkter som lämnats av berörda parter är de slutgiltiga subventionsmarginalerna som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Subventionsmarginal
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vägt genomsnitt för stickprovet
7,6 %
Landsomfattande subventionsmarginal
9,5 %
D. SKADA
1. Definition av unionsindustrin och produktion i unionen
(48)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen hade uteslutit uppgifter från unionsproducenter som bearbetar levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter från unionens totala produktion. Vederbörande menade att fiskberedningsindustrin i unionen därmed hade uteslutits från undersökningen.
(49)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma part sina invändningar och menade att kommissionen borde ha gjort i) antingen en integrerad analys utifrån den sammanlagda produktionen av odlare och bearbetningsföretag i unionen eller ii) en analys i två steg, dvs. först en inledande analys, uppdelad efter segment, av skadan dels för odlarna, dels för bearbetningsföretagen, och sedan en integrerad analys av hela industrin. Vederbörande menade att det senare skulle vara i överensstämmelse med WTO:s rättspraxis när det gäller EG-lax (9) samt kommissionens tidigare praxis (10). Parten kunde dock inte lägga fram någon uppskattning av vilka eventuella effekter de alternativa metoderna skulle få på skadeanalysen. Samma berörda part hävdade slutligen att metoden inte är förenlig med det förhållandet att import avsedd för vidare bearbetning ingår både i importvolymen och i unionsproduktionen.
(50)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade även Turkiets myndigheter att uppgifter från unionsproducenter som bearbetar levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter bör ingå i unionens totala produktion.
(51)
Turkiets myndigheter hävdade vidare att den produktionsvolym som användes i skadeanalysen skiljer sig från den produktionsvolym användes vid undersökningen av representativiteten och därför eventuellt var felaktig. Turkiets myndigheter upprepade även sin synpunkt rörande de påstådda bristerna i undersökningen av representativiteten.
(52)
Denna undersökning omfattade alla unionsproducenter av levande, färsk, fryst och rökt regnbåge samt regnbågsfiléer. Såsom anges i skäl 10 i förordningen om provisorisk tull ingick i urvalet av unionsproducenter olika produktionssteg och produktionstyper (produktion av levande, färsk, fryst och rökt regnbåge samt regnbågsfiléer) och det ansågs vara representativt för unionsindustrin som helhet. Ovanstående påstående att fiskberedningsindustrin uteslutits från analysen var således felaktigt och avvisades.
(53)
Dessutom fanns det inte några uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att göra en analys av de olika produktionsstegen och produktionstyperna i olika segment. Som nämns i skäl 10 i förordningen om provisorisk tull är unionsindustrin mycket fragmenterad med mer än 700 små och medelstora företag och det var därför inte möjligt för kommissionen att samla in uppgifter om olika segment. Någon analys av olika segment kunde därför inte göras såsom man föreslog.
(54)
Importen avsedd för vidare bearbetning räknades med i produktionssiffran för att produktionsvolymen skulle kunna skattas så noggrant som möjligt. Importen av den berörda produkten (utom rökt regnbåge) som är avsedd för vidare bearbetning utgjorde hur som helst mindre än 3 % av den sammanlagda unionsproduktionen enligt beräkningen med denna metod och hade man använt en annan metod där den inte räknats med i denna siffra skulle den därmed inte ha påverkat denna skadeindikator i någon nämnvärd utsträckning.
(55)
Olika produktionsvolymer användes för undersökningen av representativiteten och skadeanalysen därför att mer exakt information blev tillgänglig under undersökningens gång; undersökningen av representativiteten grundade sig på en försiktig bedömning av den prima facie-bevisning som förelåg vid tidpunkten för denna undersökning. Kommissionen svarade även på de specifika frågor som ställts av Turkiets myndigheter gällande undersökningen av representativiteten genom ett enskild meddelande som skickades den 18 december 2014 och under hearingen med förhörsombudet den 8 januari 2015. Argumentet att den produktionsvolym som använts för skadeanalysen eventuellt skulle vara felaktig på grund av de olika källorna för undersökningen av representativiteten och skadeanalysen avvisas därför.
(56)
Såsom anges i skäl 123 i förordningen om provisorisk tull kom uppgifterna om produktionsvolymen från Federation of European Aquaculture Producers (Feap) och inhämtas från odlingarna och avser levande fisk fångad i varje medlemsstat. Andelen import avsedd för vidare bearbetning adderades till unionens produktionsvolym av levande fisk på grundval av uppgifter som samlats in och verifierats under denna undersökning. Eftersom produktionsvolymen beräknas på grundval av fiskekvivalenter gör det ingen skillnad om den beräknas utifrån den första typen av försäljning, dvs. ”levande” eller den senast möjliga typen av försäljning, dvs. ”bearbetad”. Om volymen för bearbetad fisk skulle ha adderats till volymen för levande fisk, som den berörda parten föreslog, skulle detta leda till dubbelräkning. Trots att den totala produktionsvolymen främst var baserad på uppgifter om produktionen av levande fisk för att undvika dubbelräkning innebar inte metoden att andra typer av unionens produktion (produktion av färsk, fryst och rökt regnbåge samt regnbågsfiléer) uteslöts och skadefaktorerna gäller hela unionsindustrin, dvs. levande fisk och vidare bearbetning. I motsats till vad som hävdats av denna part uteslöt inte den metod som använts för att fastställa unionens sammanlagda produktionsvolym bearbetningsindustrin för regnbåge. Argumentet avvisades därför.
(57)
Även om den metod som föreslogs av den berörda parten skulle ha godkänts och uppgifterna från de unionsproducenter som bearbetade levande fisk skulle adderas till uppgifterna från unionsproducenterna av levande fisk, och även om detta skulle leda till en överskattning av vissa skadeindikatorer, såsom produktionsvolym, produktionskapacitet, försäljningsvolym och sysselsättning, skulle de i varje fall fortfarande uppvisa samma tendenser under skadeundersökningsperioden, eftersom de mängder som produceras av beredningsindustrin hänger samman med produktionsvolymerna för levande fisk.
(58)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 99 och 100 i förordningen om provisorisk tull.
2. Förbrukning i unionen
(59)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter, och som redan nämnts i skäl 48, hävdade en berörd part att kommissionen uteslöt uppgifter från unionsproducenter som bearbetade levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter av levande fisk, och bara räknade med produktionsvolymen för unionsproducenter som importerar levande fisk för vidare bearbetning. Denna part hävdade att den totala förbrukningen i unionen därför skulle vara för lågt skattad. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma part sina synpunkter utan att lämna några ytterligare belägg för detta, utom ett hypotetiskt exempel om marknadsandelar, och hävdade att kommissionens metod för att fastställa förbrukningen i unionen inte är logisk och leder till att marknadsandelen för den turkiska importen sätts för högt.
(60)
Såsom förklaras i skälen 52 och 56 uteslöts fiskberedningsindustrin inte alls från analysen. Uppgifterna om produktion har likväl fastställts på grundval av levande fisk beräknat på basis av fiskekvivalenter för att undvika dubbelräkning. Samma resultat skulle ha uppnåtts om den totala produktionsvolymen hade fastställts på grundval av vidare bearbetad regnbåge som räknats om till fiskekvivalenter. Om volymen för bearbetad fisk skulle ha adderats till volymen för levande fisk, som den berörda parten föreslog, skulle detta dock ha lett till dubbelräkning och därmed till en artificiellt ökad total produktionsvolym och förbrukning i unionen. Samtidigt skulle dessa indikatorer, såsom framgår av skäl 57, likväl uppvisa samma tendenser under skadeundersökningsperioden. Dessa argument avvisades därför.
(61)
Den påstådda inverkan på den turkiska importens marknadsandel behandlas i skäl 64.
(62)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 101-105 i förordningen om provisorisk tull.
3. Import från det berörda landet
3.1 Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet
(63)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen uteslöt uppgifter från unionsproducenter som bearbetade levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter av levande fisk, och bara räknade med produktionsvolymen för unionsproducenter som importerar levande fisk för vidare bearbetning. Denna part hävdade att denna metod leder till att marknadsandelen för turkisk import sätts för högt. Såsom nämns i skäl 59 lade parten inte fram några belägg för detta påstående, utom ett hypotetiskt exempel om marknadsandelar.
(64)
Såsom förklaras i skäl 60 fastställdes uppgifterna om produktion på grundval av levande fisk beräknat på basis av fiskekvivalenter för att undvika dubbelräkning. Om volymen för bearbetad fisk skulle ha adderats till volymen för levande fisk, som den berörda parten föreslog, skulle detta ha lett till dubbelräkning och därmed till att marknadsandelen för den turkiska importen hade satts för lågt. Samtidigt skulle dessa indikatorer, såsom framgår av skäl 57, likväl uppvisa samma tendenser under skadeundersökningsperioden. Argumentet avvisas därför.
(65)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 106-108 i förordningen om provisorisk tull.
3.2 Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande
(66)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en part att priserna på importen från Turkiet inte bör baseras på ett genomsnitt utan på produkttyp, eftersom sammansättningen av produkttyper och viktningen av en viss typ i denna sammansättning i betydande grad skulle påverka genomsnittspriset. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma part denna synpunkt utan att underbygga detta ytterligare.
(67)
För att fastställa och undersöka de allmänna tendenserna för skadeindikatorerna beträffande priser på den berörda produkten under skadeundersökningsperioden i enlighet med artikel 3 i grundförordningen anses det lämpligt att använda ett vägt genomsnittligt importpris för den berörda produkten enligt produktdefinitionen. Detaljerade uppgifter samlas bara in för undersökningsperioden. Det finns därför inga uppgifter per produkttyp tillgängliga för hela skadeundersökningsperioden. Med det vägda genomsnittliga importpriset kan man i varje fall undersöka den tendensen för den berörda produkten. Den omständigheten att en tendens kan vara olika för vissa produkttyper gör inte den övergripande tendensen ogiltig. Dessutom är priset viktat för att beakta just vikten för varje enskild produkttyp inom de olika sammansättningarna.
(68)
Å andra sidan tog kommissionen, för att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden, såsom förklaras i skälen 112 och 113 i förordningen om provisorisk tull, de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp som unionsproducenterna i urvalet tagit ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och jämförde dem med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för den berörda produkten från de samarbetsvilliga turkiska producenterna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt), med lämpliga justeringar för tullar och kostnader som uppstår efter import.
(69)
Av de skäl som anges ovan avvisades invändningen.
(70)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte samma part att kommissionen inte hade gjort någon justering för kostnaderna efter import. Efter detta påstående analyserade kommissionen de tillgängliga uppgifterna närmare och använde då de genomsnittliga kostnaderna efter import som uppstått för den närstående importören till den exporterande producenten i urvalet.
(71)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionsproducenterna i urvalet under undersökningsperioden. Med beaktande av den justering som beskrivs i skäl 70 ovan låg den vägda genomsnittliga underskridandemarginalen för importen från det berörda landet på unionsmarknaden på mellan 2 % och 16 % (den genomsnittliga underskridandemarginalen var 6 %).
(72)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 109-111 och 114-117 i förordningen om provisorisk tull.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1 Allmänna anmärkningar
(73)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde Turkiets myndigheter att kommissionen skulle lämna upplysningar om de makroekonomiska skadeindikatorerna sammanställt på nivån för bara unionsproducenterna i urvalet. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade denna part sin begäran. Det är kommissionens praxis att makroekonomiska indikatorer fastställs och analyseras på unionsnivå och inte på nivån för unionsproducenter i urvalet. Vad beträffar makroekonomiska indikatorer utgår man faktiskt ifrån att fullständiga uppgifter för hela unionsindustrin, som också omfattar uppgifterna från de utvalda företagen, bättre återspeglar situationen under skadeundersökningsperioden än uppgifter för bara en del av industrin. Denna begäran avvisades därför.
(74)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 118-122 i förordningen om provisorisk tull.
4.2 Makroekonomiska indikatorer
4.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(75)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter, och som redan nämnts i skäl 9, hävdade en berörd part att kommissionen uteslöt uppgifter från unionsproducenter som bearbetade levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter av levande fisk, och bara räknade med produktionsvolymen för unionsproducenter som importerar levande fisk för vidare bearbetning. Denna part hävdade att den totala produktionsvolymen i unionen därför skulle vara för lågt satt.
(76)
Såsom framgår av skäl 52 analyserade kommissionen hela unionsindustrin inklusive producenter av levande, färsk, fryst och rökt regnbåge samt regnbågsfiléer och såsom framgår av skälen 56 och 60 påverkades inte den totala produktionsvolymen i unionen av den metod som kommissionen använt. Denna invändning avvisades därför.
(77)
Turkiets myndigheter menade att Feaps uppgifter bara inkluderade uppgifter från 13 medlemsstater och att den totala produktionsvolym för unionen därför var för lågt satt.
(78)
Feaps uppgifter omfattade de facto inte medlemsstater med en total produktionsvolym på under 1 000 ton (fiskekvivalenter) per år, vilka, med tanke på de ringa kvantiteterna, inte skulle ha haft någon betydande inverkan på de fastställda tendenserna. Dessutom visade denna part inte vilka effekterna skulle bli om övriga medlemsstater hade ingått i dessa uppgifter. Invändningen avvisades därför.
(79)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Turkiets myndigheter att produktionssiffrorna för två medlemsstater (Bulgarien och Rumänien) som uteslutits faktiskt hade producerat över 1 000 ton under 2011. De produktionssiffror som Turkiets myndigheter lämnat avser dock i allt väsentligt produktionen av stor regnbåge som inte är den produkt som är föremål för denna undersökning. Invändningen avvisades därför.
(80)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att den produktionskapacitet som framgår av skäl 124 i förordningen om provisorisk tull inte var korrekt därför att den beräknats på grundval av den inkorrekt fastställda produktionsvolymen (se skäl 75). Denna berörda part hävdade vidare att kapacitetsutnyttjandet inte bör baseras på de uppgifter som lämnats av unionsproducenterna i urvalet, eftersom urvalet innehöll unionsproducenter som representerar olika produktionsskeden, t.ex. rökning, medan produktionsvolymen bara skulle innehålla levande regnbåge. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade denna part att den formel som använts felaktigt var baserad på det genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet för producenterna i urvalet, och att man i stället borde använda specifika uppgifter för industrin för levande fisk å ena sidan och för beredningsindustrin å den andra. Parten hävdade vidare att uppgifterna för den beredningsindustri som förvärvade levande regnbåge i unionen inte ingick, vilket i betydande grad skulle påverka siffran för den totala produktionskapaciteten i unionen. Denna part hävdade slutligen att fastställandet av kapaciteten under alla omständigheter inte bör grundas på en formel, utan på faktiska uppgifter från unionsproducenterna.
(81)
Såsom anges i skälen 52, 56 och 60 uteslöt kommissionen inte beredningsindustrin i unionen från sin analys och argumentet att produktionsvolymen var felaktigt beräknad avvisades. Såsom förklaras i skäl 53 fanns det inga uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att genomföra en analys uppdelat efter segment med uppgifter för dessa två industrier. Av samma skäl kunde kapaciteten inte fastställas utifrån faktiska uppgifter från unionens över 700 små och medelstora producenter. Såsom förklaras i skälen 123 och 124 i förordningen om provisorisk tull stämde kapacitetsutnyttjandet såsom detta fastställts av kommissionen överens med unionens produktionsvolym. Argumentet att kapaciteten skulle ha fastställts på grundval av ofullständiga siffror för den totala produktionen och att kapacitetsutnyttjandet inte bara ska grundas på uppgifterna för unionsproducenterna i urvalet avvisades därför också. Även om den andra metoden för beräkning av produktionsvolymen som den berörda parten föreslagit skulle godtas och uppgifterna från de unionsproducenter som bearbetar levande regnbåge i unionen hade adderats till uppgifterna från unionsproducenterna av levande fisk, vilket leder till dubbelräkning såsom framgår av skäl 56, skulle utvecklingen av kapacitetsutnyttjandet uppvisa samma tendenser under skadeundersökningsperioden. Argumentet avvisades därför.
(82)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 123-128 i förordningen om provisorisk tull.
4.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(83)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter, och som redan nämnts i skäl 9, hävdade en berörd part att kommissionen uteslöt uppgifter från unionsproducenter som bearbetade levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter av levande fisk, och bara räknade med produktionsvolymen för unionsproducenter som importerar levande fisk för vidare bearbetning. Denna part hävdade att denna del av beredningsindustrin i unionen hade uteslutits från analysen. Vederbörande hävdade att unionsindustrins försäljningsvolym därmed hade satts för lågt och att marknadsandelen som beräknats utifrån detta inte var korrekt. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade samma part sina synpunkter och menade att kommissionen borde ha använt sig av de andra metoderna som beskrivs i skäl 49, men utan att förklara närmare vilken betydelse de skulle ha för detta resultat.
(84)
Av de orsaker som anges i skälen 52, 56 och 60 avvisades påståendet att produktionsvolymen inte var korrekt fastställd och att en del av unionsindustrin inte beaktats i analysen. Påståendet att försäljningsvolym och marknadsandel inte hade fastställts korrekt avvisades följaktligen också. Såsom förklaras i skäl 53 uteslöts möjligheten att göra en analys uppdelad efter segment, eftersom detta inte vara genomförbart. Om den metod för att beräkna försäljningsvolymen som föreslogs av den berörda parten skulle ha godtagits skulle detta ha lett till dubbelräkning och därmed till att försäljningsvolymen och marknadsandelen för unionsindustrin hade satts för högt. Samtidigt skulle dessa indikatorer, såsom framgår av skäl 57, likväl uppvisa samma tendenser under skadeundersökningsperioden. Argumentet avvisas därför.
(85)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 129 och 133 i förordningen om provisorisk tull.
4.2.3 Tillväxt
(86)
Eftersom inga synpunkter lämnats fastställs skäl 134 i förordningen om provisorisk tull.
4.2.4 Sysselsättning och produktivitet
(87)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter, och som redan nämnts i skäl 9, hävdade en part att kommissionen uteslöt uppgifter från unionsproducenter som bearbetade levande fisk som förvärvats från andra unionsproducenter av levande fisk, och att sysselsättningen därför hade satts för lågt. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade denna part att den formel som användes felaktigt var baserad på en sysselsättning hos producenterna i urvalet i stället för att använda uppgifter för dessa två industrier. Parten hävdade vidare att uppgifterna för den beredningsindustri som förvärvade levande regnbåge i unionen inte ingick, vilket i betydande grad skulle påverka siffran för sysselsättningen totalt i unionen. Denna part hävdade slutligen att fastställandet av sysselsättningen under alla omständigheter inte bör grundas på en formel, utan på faktiska uppgifter från unionsproducenterna.
(88)
Av de orsaker som anges i skälen 52, 56 och 60 avvisades påståendet att en del av unionsindustrin inte beaktats i analysen. Såsom förklaras i skäl 53 fanns det inga uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att genomföra en analys uppdelat efter segment med uppgifter specifikt för industrin för levande fisk å ena sidan och beredningsindustrin å den andra. Av samma skäl kunde sysselsättningen inte fastställas utifrån faktiska uppgifter från unionens över 700 små och medelstora producenter. Såsom förklaras i skäl 136 i förordningen om provisorisk tull stämde sysselsättningssiffran såsom denna fastställts av kommissionen överens med unionens produktionsvolym. Kommissionen tog hänsyn till hela unionsindustrin inbegripet beredningsindustrin när den fastställde sysselsättningsuppgifterna. Påståendet att sysselsättningen inte hade fastställts korrekt avvisades följaktligen också. Även om den andra metoden för beräkning av produktionsvolymen som den berörda parten föreslagit skulle godtas och uppgifterna från de unionsproducenter som bearbetar levande regnbåge i unionen hade adderats till uppgifterna från unionsproducenterna av levande fisk, vilket leder till dubbelräkning såsom framgår av skäl 56, skulle sysselsättningsutvecklingen i varje fall uppvisa samma tendenser under skadeundersökningsperioden. Argumentet avvisades därför.
(89)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 135-137 i förordningen om provisorisk tull.
4.3 Mikroekonomiska indikatorer
4.3.1 Priser och faktorer som påverkar priser
(90)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en part att unionsindustrins försäljningspriser inte bör fastställas som ett genomsnitt utan efter produkttyp, eftersom sammansättningen av produkttyper och viktningen av en viss typ av produkt i denna sammansättning i betydande grad skulle påverka det genomsnittliga försäljningspriset. Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade samma part dessa synpunkter utan att underbygga detta närmare.
(91)
I analogi med skälen 67 och 68 och av de orsaker som anges där avvisades detta argument.
(92)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 140-142 i förordningen om provisorisk tull.
4.3.2 Arbetskraftskostnader
(93)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 143 och 144 i förordningen om provisorisk tull.
4.3.3 Lager
(94)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skäl 145 i förordningen om provisorisk tull.
4.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(95)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 146-151 i förordningen om provisorisk tull.
5. Slutsats beträffande skada
(96)
På grundval av ovanstående övergripande analys av de relevanta makroekonomiska och mikroekonomiska faktorerna och eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas slutsatserna i skälen 152-155 i förordningen om provisorisk tull att unionsindustrin som helhet, inklusive alla olika produktionssteg och produktionstyper (produktion av levande, färsk, fryst och rökt regnbåge samt regnbågsfiléer) har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av den subventionerade importen
(97)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 157-161 i förordningen om provisorisk tull.
2. Verkningar av andra faktorer
2.1 Import från tredjeländer
(98)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 162-165 i förordningen om provisorisk tull.
2.2 Unionsindustrins exportresultat
(99)
Eftersom inga synpunkter lämnats fastställs skälen 166 och 168 i förordningen om provisorisk tull.
2.3 Utvecklingen av förbrukningen
(100)
Eftersom inga synpunkter lämnats fastställs skälen 169 och 170 i förordningen om provisorisk tull.
2.4 Konkurrens från andra fiskarter
(101)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade vissa berörda parter sitt påstående att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av konkurrensen från andra fiskarter. Parterna hänvisade till studier (11) som påstods visa att andra fiskarter konkurrerar med regnbåge i portionsstorlek på den tyska marknaden. De berörda parterna hävdade vidare att, vid sidan av den påstådda konkurrensen med stor regnbåge, lax och pangasiusmal, förekom det även konkurrens med torsk, liten hälleflundra, makrill och kungsfisk som orsakade skada för unionsindustrin.
(102)
I de ovannämnda studierna som de berörda parterna hänvisade till lades det inte fram någon avgörande bevisning vare sig vad gäller den tyska marknaden eller unionsmarknaden som helhet till stöd för de påståenden som framfördes. Dessa påståenden står också i strid med det faktum att den turkiska importen av regnbåge ökade under hela skadeundersökningsperioden både som marknadsandel och försäljningsvolym i unionen.
(103)
Den påstådda konkurrensen från andra fiskarter kan i alla händelser inte förklara den allmänna ekonomiska och finansiella försämringen av situationen för unionsindustrin och särskilt inte den minskade marknadsandelen jämfört med importen från Turkiet, som ökade under skadeundersökningsperioden.
(104)
De påståenden som framförts i detta hänseende avvisades därför.
(105)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 171-175 i förordningen om provisorisk tull.
2.5 Administrativa och lagstiftningsmässiga bördor, geografiska begränsningar
(106)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade vissa berörda parter att analysen inte tagit hänsyn till de negativa effekterna av den administrativa bördan i medlemsstaterna.
(107)
De administrativa och lagstiftningsmässiga bördorna och de påstådda begränsningarna för användning av vissa geografiska områden för vattenbruk i medlemsstaterna som en eventuell annan faktor som vållat unionsindustrin skada togs upp i skälen 176-178 i förordningen om provisorisk tull. De berörda parterna underbyggde inte sitt påstående närmare och lämnade inte någon ytterligare information i detta hänseende. Påståendet avvisades därför.
(108)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs härmed skälen 176-178 i förordningen om provisorisk tull.
2.6 Prispress från stora återförsäljare
(109)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade vissa berörda parter att analysen inte tagit hänsyn till de negativa effekterna av prispressen från återförsäljarna och deras starka förhandlingsposition.
(110)
Prispressen från återförsäljarna och deras förhandlingsposition som eventuella andra faktorer som orsakat skada för unionsindustrin behandlades i skälen 179-181 i förordningen om provisorisk tull. De berörda parterna underbyggde inte sitt påstående närmare och lämnade inte någon ytterligare information i detta hänseende. Påståendet avvisades därför.
(111)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 179-181 i förordningen om provisorisk tull.
2.7 Överinvestering, finansiella kostnader, valutakursfluktuationer och extraordinära förluster i samband med rättstvister
(112)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter upprepade vissa berörda parter att analysen inte tagit hänsyn till ett flertal andra faktorers negativa effekter på enskilda unionsproducenter, bl.a. överinvesteringar, miljöfrågor och rättstvister.
(113)
Dessa faktorer behandlades dock i skälen 182-186 i förordningen om provisorisk tull. De berörda parterna underbyggde inte sitt påstående närmare och lämnade inte någon ytterligare information i detta hänseende. Påståendet avvisades därför.
(114)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 182-186 i förordningen om provisorisk tull.
3. Slutsats om orsakssamband
(115)
På grundval av ovanstående och eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas skälen 187-189 i förordningen om provisorisk tull enligt vilka den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den subventionerade importen och att inga andra faktorer som har analyserats, varken var för sig eller samlat, bryter orsakssambandet.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Unionsindustrins intresse
(116)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 191-194 i förordningen om provisorisk tull.
2. Icke-närstående importörers intresse
(117)
Efter införandet av provisoriska åtgärder gav sig ytterligare två importörer till känna och hävdade att införandet av tullar för regnbåge från Turkiet skulle inverka negativt på dem. Dessa parter styrkte dock inte sina påståenden. Dessa påståenden tillbakavisades därför.
(118)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 195 och 198 i förordningen om provisorisk tull.
3. Användares, konsumenters och leverantörers intresse
(119)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 199-203 i förordningen om provisorisk tull.
4. Slutsats om unionens intresse
(120)
Mot denna bakgrund och då inga andra synpunkter framförts fastställs skäl 204 i förordningen om provisorisk tull där det anges att det inte fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av den berörda produkten från Turkiet.
G. UTJÄMNINGSÅTGÄRDER
(121)
På grundval av kommissionens slutsatser beträffande subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga utjämningsåtgärder införas i syfte att förhindra att den subventionerade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.
1. Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)
(122)
På grund av den justering som beskrivs i skälen 70 och 71 har skademarginalerna reviderats på det sätt som anges skäl 127.
(123)
Eftersom inga nya synpunkter lämnats fastställs skälen 206-217 i förordningen om provisorisk tull.
2. Slutgiltiga åtgärder
(124)
Mot bakgrund av ovanstående, och i enlighet med artikel 15 i grundförordningen bör slutgiltiga utjämningstullar införas i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 15.1 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och subventionsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av subventions- och skademarginalerna.
(125)
Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de turkiska exporterande producenternas sida fastställs tullsatsen för alla övriga företag till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas för företag i urvalet eller som är samarbetsvilliga. Tullsatsen för alla övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.
(126)
För de samarbetsvilliga turkiska företag som förtecknas i bilagan och som inte ingick i urvalet fastställs den slutgiltiga tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet.
(127)
På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Subventionsmarginal
Skademarginal
Utjämningstull
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Andra samarbetsvilliga företag
7,6 %
23 %
7,6 %
Alla övriga företag
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Utjämningstullarna enligt ovan fastställs i form av värdetullar, dvs. i förhållande till importens värde.
(129)
De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är producerad av de rättssubjekt som nämns.
(130)
Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.
(131)
Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (12). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(132)
För att säkerställa att utjämningstullarna genomförs på ett korrekt sätt kommer tullen för alla övriga företag att gälla inte bara de icke-samarbetsvilliga exporterande producenterna i denna undersökning, utan även de producenter som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.
3. Åtaganden
(133)
Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull gjorde 15 exporterande producenter prisåtaganden i enlighet med artikel 13 i grundförordningen.
(134)
Kommissionen analyserade dessa erbjudanden noggrant mot bakgrund av den särskilda situationen och förhållandet med Turkiet. Kommissionen ansåg dock att dessa åtaganden inte skulle vara praktiskt genomförbara i det aktuella förfarandet. Skälen till detta är det stora antalet presentationer av den berörda produkten, de betydande prisskillnaderna mellan de olika presentationerna och risken för korsvis kompensation i samband med försäljning av andra produkter till samma kunder.
(135)
Efter det slutliga meddelande av uppgifter hävdade en berörd part (den egeiska exportörssammanslutningen) att skälen till att åtagandena inte anses genomförbara inte är korrekta. För det första hävdade man att antalet presentationer är begränsat, att de är tydligt identifierbara genom Taric-nummer och att vissa presentationer vid behov kan grupperas och för det andra att det förhållandet att prisskillnaderna är stora mellan olika presentationer inte skulle betyda att åtagandena är ogenomförbara, eftersom minimiimportpriser skulle kunna fastställas för olika presentationer. Slutligen menade man att liknande åtaganden hade godtagits för andra fiskprodukter (lax) (13) tidigare.
(136)
För det första hade de exporterande producenterna i urvalet som hade gjort åtaganden och som kommissionen hade detaljerade uppgifter om exporterat sju olika presentationer av den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa presentationer kan inte identifieras tydligt med Taric-nummer. Varje gruppering av presentationer som kräver olika priser kan leda till korsvis kompensation mellan minimiimportpriserna på olika presentationer. För det andra skulle övervakningen av åtagandena bli ännu mer komplicerad om det stora antalet exporterande producenter och presentationer i kombination med de betydande prisskillnaderna mellan presentationerna skulle vara förenat med ett stort antal minimiimportpriser såsom den berörda parten föreslog. För det tredje skulle det vara oproportionerligt resurskrävande och därmed ogenomförbart att minska risken för korsvis kompensation genom att kontinuerligt övervaka efterlevnaden av en klausul som säger att det inte är tillåtet att sälja andra produkter till samma kunder. Vad slutligen gäller den norska laxen har de åtaganden som godtogs vid den tidpunkten visat sig vara ogenomförbara, vilket framgår av de många återtaganden som gjorts under åtgärdernas livstid. Av de skäl som anförts ovan avvisas argumenten om att åtagandena skulle vara genomförbara i detta fall.
(137)
Dessa prisåtaganden avvisades därför.
4. Slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna
(138)
Med hänsyn till de konstaterade subventionsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska utjämningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga utjämningstullsatsen bör frisläppas.
(139)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (14).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig utjämningstull införs på import av regnbåge (Oncorhynchus mykiss):
-
levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
färsk, kyld, fryst och/eller rökt:
-
i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller
-
i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) med ursprung i Turkiet.
2. Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:
Företag
Utjämningstull
Taric-tilläggsnummer
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Företag som förtecknas i bilagan
7,6 %
Alla övriga företag
9,5 %
B999
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämningstullar enligt genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 ska tas ut slutgiltigt. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga utjämningstullsatsen ska frisläppas.
Artikel 3
Om en ny exporterande producent i Turkiet lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget
-
inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 januari 2013-31 december 2013),
-
inte är närstående någon av de exportörer eller producenter i Turkiet som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning,
-
faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,
får artikel 1.2 ändras genom tillägg av den nya exporterande producenten till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 7,6 %.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2015.