PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 695/2013
av den 15 juli 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av antidumpningsåtgärderna på import av strykbrädor med ursprung i Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.3 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 452/2007 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull, som varierar mellan 9,9 % och 38,1 % på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Ukraina, genom genomförandeförordning (EU) nr 12543/2010 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor från Since Hardware (Guangzhou) Co, en kinesisk exporterande tillverkare av strykbrädor, efter en ny undersökning enligt artikel 5 i grundförordningen (nedan kallade de ursprungliga undersökningarna).
(2)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 270/2010 (4) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor från Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., en kinesisk exporterande tillverkare av strykbrädor.
(3)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 580/2010 (5) ändrade rådet den gällande slutgiltiga antidumpningstullen för import av strykbrädor med ursprung i Ukraina till 7 %, efter en partiell interimsöversyn som endast omfattade dumpning enligt artikel 11.3 i grundförordningen.
(4)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 77/2010 (6) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor från Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, en kinesisk exporterande tillverkare av strykbrädor, efter en översyn avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen.
(5)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 805/2010 (7) återinförde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor från Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan Ltd, Foshan, en kinesisk exporterande tillverkare av strykbrädor, för att rätta sig efter domstolens dom i mål C-141/08 P (8).
(6)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 987/2012 (9) återinförde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd för att rätta sig efter domstolens dom i mål T-274/07 (10).
(7)
Ovanstående undersökningar benämns fortsättningsvis också de tidigare undersökningarna.
2. Begäran om översyn
2.1 Översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ukraina och Kina
(8)
Efter tillkännagivandet om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (11) mottog kommissionen den 25 januari 2012 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(9)
Begäran ingavs av tre unionstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall över 40 %, av unionens totala produktion av strykbrädor (nedan kallade sökandena).
(10)
Denna begäran om översyn vid giltighetstidens utgång gällde alla länder som omfattas av de gällande åtgärderna, dvs. Kina och Ukraina, och grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
(11)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 25 april 2012 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (12) (nedan kallat tillkännagivande om inledande av översyn vid giltighetstidens utgång).
2.2 Partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna mot den ende exporterande tillverkaren i Ukraina
(12)
Den 17 mars 2012 mottog kommissionen en begäran om inledande av en partiell interimsöversyn, begränsad till dumpning, enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran lämnades in av Eurogold Industries Ltd., den ende exporterande tillverkaren från Ukraina av den berörda produkten (nedan kallad sökanden).
(13)
Enligt sökanden hade omständigheterna som åtgärderna grundades på förändrats och förändringarna var av bestående natur. På grundval av dessa förändringar hävdade sökanden att de befintliga antidumpningsåtgärderna inte längre var nödvändiga för att motverka dumpning.
(14)
Kommissionen fann, efter samråd med rådgivande kommittén, att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en partiell interimsöversyn inleds och kommissionen inledde denna översyn den 12 juni 2012 (13) (nedan kallad tillkännagivande om inledande av interimsöversyn).
3. Undersökning
3.1 Översyn vid giltighetstidens utgång
a) Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod vid översyn vid giltighetstidens utgång
(15)
Undersökningen av dumpning och skada vid översynen vid giltighetstidens utgång omfattade perioden 1 januari 2011-31 december 2011 (nedan kallad undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med januari 2008 till och med slutet av undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
b) Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande
(16)
Kommissionen underrättade officiellt sökandena, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som den visste var berörda och deras intresseorganisationer, samt företrädarna för de berörda exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande av översyn vid giltighetstidens utgång skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(17)
Eftersom ett stort antal exporterande kinesiska tillverkare och unionstillverkare föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om översyn vid giltighetstidens utgång att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(18)
För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett representativt urval ombads de kinesiska exporterande tillverkarna att ge sig till känna till kommissionen och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande av översyn vid giltighetstidens utgång. Endast två exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och lämnade den begärda informationen till kommissionen. Det ansågs därför inte nödvändigt att genomföra ett stickprovsförfarande.
(19)
Den ende exporterande tillverkaren från Ukraina samarbetade i den parallella partiella interimsöversynen och begärde att uppgifter som kontrollerades och samlades in i samband med interimsöversynen skulle användas även i översynen vid giltighetstidens utgång (se skäl 31).
(20)
I tillkännagivandet om översyn vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre av de uppskattade 20-30 unionstillverkare som det var känt tillverkade en likadan produkt innan undersökningen inleddes. De tre företagen valdes ut på grundval av sin försäljnings- och produktionsvolym för den likadana produkten under 2011 samt för sitt geografiska läge i unionen. Urvalet stod för mer än 40 % av den sammanlagda uppskattade tillverkningen och försäljningen i unionen under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång och betraktades därför som representativt. Berörda parter uppmanades att ta del av handlingarna och inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. Ingen berörd part kommenterade det föreslagna urvalet.
(21)
Inga icke-närstående importörer i unionen gav sig till känna och samarbetade i undersökningen.
c) Frågeformulär och kontroll
(22)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse.
(23)
Frågeformulär sändes till båda de kinesiska exporterande tillverkarna som gav sig till känna i stickprovsundersökningen. Endast en av dessa kinesiska exporterande tillverkare samarbetade och lämnade in svar på frågeformuläret.
(24)
Svar på frågeformulären mottogs från alla tre unionstillverkarna i stickprovet. Dessutom lämnade fyra samarbetsvilliga unionstillverkare allmänna uppgifter för skadeanalysen.
(25)
Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
-
Kina
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kina
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Unionstillverkare
-
Colombo New Scal SpA, Italien
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polen
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Storbritannien
(26)
Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för exporterande tillverkare i Kina som inte beviljades marknadsekonomisk status i de ursprungliga undersökningarna, gjordes ett kontrollbesök på plats hos följande företag för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina
d) Meddelande av uppgifter
(27)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och avsluta undersökningen om antidumpningsåtgärderna som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Ukraina. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Inga synpunkter inkom.
3.2 Partiell interimsöversyn
a) Undersökningsperiod för interimsöversynen
(28)
Undersökningsperioden för den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen rörande import med ursprung i Ukraina omfattade perioden 1 april 2011-31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden för interimsöversynen). En tidigare undersökningsperiod, som den som användes för översynen vid giltighetstidens utgång, skulle inte ha varit i överensstämmelse med kraven i artikel 6.1 i grundförordningen. Dessutom har en liknande undersökningsperiod använts i ett parallellt återbetalningsförfarande.
b) Parter som berörs av undersökningen
(29)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden och företrädarna för det berörda exportlandet om att den partiella interimsöversynen hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande av interimsöversyn skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
c) Frågeformulär och kontroll
(30)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa dumpning för sökanden och behovet av fortsatta åtgärder.
(31)
Sökanden stod för all import av den berörda produkten från Ukraina. Ett frågeformulär sändes till detta företag som vederbörligen samarbetade och lämnade in svar. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina
d) Meddelande av uppgifter
(32)
Alla berörda parter fick meddelande om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att avsluta undersökningen om antidumpningsåtgärderna som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Ukraina. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Inga synpunkter inkom.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(33)
Den produkt som är föremål för såväl översynen vid giltighetstidens utgång som den partiella interimsöversynen är densamma som den som omfattas av rådets genomförandeförordning (EG) nr 452/2007 och rådets förordning (EU) nr 1243/2010, nämligen strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.
(34)
Liksom i de ursprungliga undersökningarna bekräftades det i de aktuella översynsundersökningarna att den berörda produkten och strykbrädor som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i de berörda länderna, strykbrädor som tillverkas och säljs i unionen och de som tillverkas och säljs på den marknaden i det jämförbara landet Ukraina, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(35)
De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING, SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT OCH/ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING OCH DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGHET
1. Dumpning - Översyn vid giltighetstidens utgång - Kina
1.1 Allmänt
(36)
Såsom anges ovan var det bara en kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade under undersökningen och denne stod för en försumbar del av den totala kinesiska exporten under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Slutsatserna för det här företaget ansågs därför inte vara representativa för landet.
(37)
De kinesiska myndigheterna och de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna underrättades därför om tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen och gavs tillfälle att yttra sig i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.
(38)
I enighet med artikel 18.1 i grundförordningen blev man tvungen att grunda slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning på tillgängliga fakta, särskilt den information i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och statistik som kommissionen hade tillgång till och fann mest korrekt, dvs. de månatliga uppgifter som medlemsstaterna lämnar in enligt artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databas 14.6). Andra statistikkällor som den kinesiska exportdatabasen och Eurostat (8 siffror) ansågs otillförlitliga eftersom respektive nomenklaturkoder täcker andra produkter än den berörda produkten.
1.2 Normalvärde
a) Jämförbart land
(39)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.
(40)
Därför föreslog kommissionen i tillkännagivandet om översyn vid giltighetstidens utgång Ukraina som jämförbart land. Ukraina var ett av de länder som användes som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i de tidigare undersökningarna i syfte att fastställa ett normalvärde för Kina. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter om det planerade valet av jämförbart land. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.
(41)
Kommissionen försökte dessutom få andra möjliga jämförbara länder att samarbeta, nämligen Malaysia, Bosnien och Hercegovina, Indien, Israel och Turkiet. Det var endast de turkiska myndigheterna som lämnade in en lista över kända tillverkare som kunde kontaktas, utan uppgift om huruvida någon av dem skulle samarbeta under undersökningen. Samtidigt accepterade den ende exporterande tillverkaren från Ukraina att uppgifter som lämnats in och kontrollerats i samband med den parallella interimsöversynen fick användas i översynen vid giltighetstidens utgång. Uppgifterna är representativa för hela landet.
(42)
Mot bakgrund av ovanstående fakta och kraven i artikel 2.7 a i grundförordningen drog man slutsatsen att Ukraina var ett lämpligt jämförbart land.
b) Normalvärde i det jämförbara landet
(43)
Den ende exporterande tillverkaren från Ukraina samarbetade inte i översynen vid giltighetstidens utgång men samarbetade i den parallella partiella interimsöversynen och gav tillgång till uppgifter som lämnats in och kontrollerats i samband med interimsöversynen så att dessa kunde användas i översynen vid giltighetstidens utgång.
(44)
Med tanke på den stora överlappningen mellan undersökningarna vid översynen vid giltighetstidens utgång och interimsöversynen, och med hänsyn till att den ukrainska exportören i fråga stod för 100 % av exporten från Ukraina till unionen, fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter som samlats in och kontrollerats inom ramen för den parallella partiella interimsöversynen (se skälen 77-83).
1.3 Exportpris
(45)
Exportpriset för de icke-samarbetsvilliga exporterande kinesiska tillverkarna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriset fastställdes därmed på grundval av den importstatistik som kommissionen hade tillgång till (dvs. databas 14.6) och beräknades på grundval av ett vägt genomsnitt.
(46)
När det gäller den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.
1.4 Jämförelse
(47)
För de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna gjordes jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes, i förekommande fall, för frakt- och transportkostnader, i de fall när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten, och fastställdes på grundval av uppgifter som samlats in från den samarbetande kinesiske exporterande tillverkaren.
(48)
När det gäller den samarbetande kinesiske exporterande tillverkaren gjordes jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset som fastställts på grundval av rapporterade och kontrollerade uppgifter jämfört fritt fabrik per produkttyp och i samma handelsled. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar på upp till 5,9 % gjordes, i förekommande fall, för frakt- och transportkostnader, i de fall när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten.
1.5 Dumpningsmarginal
(49)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per typ och det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Denna vägledande jämförelse påvisade ingen dumpning. Eftersom importen från detta företag endast utgjorde en marginell del av den totala kinesiska importen vad gäller volym, anses slutsatserna för detta företag inte som representativa för hela Kina.
(50)
När det gäller de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. På grund av den bristande samarbetsviljan gick det inte att göra någon jämförelse per produkttyp. I stället grundades jämförelsen på statistikuppgifter enligt vad som förklaras i skälen 44-45. Jämförelsen visade att det fanns en vägledande dumpningsmarginal på 11,5 %.
1.6 Sannolikhet för fortsatt dumpning - Kina
(51)
På grund av den låga samarbetsviljan fanns ingen information om den kinesiska inhemska marknaden tillgänglig under undersökningen. Den samarbetande kinesiske tillverkaren etablerades för att tillverka enbart för unionsmarknaden och hade ingen information om den inhemska situationen.
(52)
Slutsatserna beträffande sannolikheten för fortsatt dumpning grundades huvudsakligen på information som lämnats vid begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och information som kontrollerats och offentliggjorts inom ramen för den översyn vid giltighetstidens utgång i juni 2010 som genomfördes av USA:s internationella handelskommission (nedan kallad US sunset review) (14) som kommissionen betraktade som relevant för undersökningen.
a) Volym och priser för den dumpade importen från Folkrepubliken Kina
(53)
Trots de gällande åtgärderna och trots en minskning i kinesisk import under skadeundersökningsperioden enligt vad som fastställdes nedan (se skäl 106), hade denna import ändå en betydande marknadsandel på unionsmarknaden, cirka 15-20 % under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång och understeg unionspriserna med närmare 20 % under samma period (se skäl 109).
(54)
Med tanke på den betydande marknadsandelen och det fortsatta stora prisunderskridandet under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, kan det rimligen förväntas att den kinesiska importen i stora volymer skulle fortsätta att utöva en betydande prispress på unionsindustrin om åtgärderna upphävs.
b) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Folkrepubliken Kina
(55)
De uppgifter som offentliggjordes i US sunset review visar på betydande kapacitet i Kina, motsvarande cirka 80 % av förbrukningen i unionen (2009). Kommissionen identifierade inte någon nyare information som skulle motsäga den information som samlades in av den amerikanska undersökningsmyndigheten. På grund av den bristande samarbetsviljan gick det inte att fastställa den exakta outnyttjade kapaciteten.
(56)
Enligt information i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, förblev antalet befintliga tillverkare i Kina högt. Därför kunde inga tecken på minskad tillverkningskapacitet i Kina konstateras.
(57)
På grundval av den information som kommissionen inhämtade från US sunset review och som bekräftades av resultatet från den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång vad gäller den samarbetande exporterande kinesiske tillverkaren, kan kapaciteten lätt ökas för att möta ökad efterfrågan eftersom tillverkningen huvudsakligen är arbetskraftsbaserad. Undersökningen visade också att tillverkare som även tillverkar andra produkter än den berörda produkten lätt kan växla mellan tillverkning av andra produkter och tillverkning av den berörda produkten, beroende på efterfrågan. Om antidumpningstullen dras in skulle de kinesiska tillverkarna troligtvis relativt snabbt kunna öka tillverkningen av strykbrädor utan att det skulle kräva några större investeringar.
(58)
På grundval av tillgänglig information drogs därför slutsatsen att det åtminstone potentiellt finns hög kapacitet i Kina, som skulle kunna omriktas till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.
c) Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft
(59)
På grund av den låga samarbetsviljan och den dåliga tillgången på tillförlitliga uppgifter kunde ingen prisjämförelse mellan import till unionen och till andra tredjeländers exportmarknader genomföras och inte heller av de kinesiska inhemska priserna. Den vägledande jämförelsen på grundval av tillgängliga fakta visade på betydande prisunderskridande av de genomsnittliga unionspriserna för kinesisk import (se skäl 109). Unionsmarknaden anses därför som attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare vad gäller priset.
(60)
Utifrån resultatet från US sunset review, till vilken ingen motsägande information påträffades, kan det konstateras att unionen för närvarande är den största exportmarknaden för kinesiska tillverkare. Den näst största exportmarknaden, USA, förblir stängd för de kinesiska exporterande tillverkarna eftersom antidumpningstullarna är höga och nyligen har förlängts till 2015.
(61)
Den kinesiska importens relativt stabila och betydande marknadsandel trots de införda åtgärderna tyder på att unionen fortsätter att vara en attraktiv exportmarknad för de kinesiska exporterande tillverkarna. Stängningen av den amerikanska marknaden, den näst största exportmarknaden, visar att absorptionsförmågan på tredjeländers marknader är begränsad. Det är därför troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna siktar på unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna mot Kina upphävs.
d) Tidigare beteende
(62)
Informationen som samlades in inom ramen för US sunset review visar att de kinesiska tillverkarna är ytterst exportinriktade. Detta verkar delvis bekräftas av resultatet i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång, där den ende exporterande tillverkaren inte var aktiv på den kinesiska markanden utan enbart exportinriktad.
(63)
Förlängningen av antidumpningsåtgärderna i USA efter US sunset review är ett tecken på att de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpningsverksamhet på andra marknader kan komma att upprepas på unionsmarknaden om de befintliga åtgärderna inte längre skulle gälla.
(64)
Beteendet från en kinesisk exportör, Since Hardware (Guangzhou) Co, som tidigare hade haft en tullsats på 0 %, kan anses som en tydlig indikation på hur de kinesiska exportörerna troligen skulle uppträda om tullarna skulle avlägsnas. Since Hardware, en av de största exporterande kinesiska tillverkarna, ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med ungefär 64 % i volym, med fastställd dumpning på cirka 52 % och ett prisunderskridande av unionspriserna med 16 % (15). Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft och den tillgängliga kapaciteten i Kina, tyder detta tidigare beteende på att dumpad import troligen skulle återkomma i betydande volymer om åtgärderna inte längre skulle gälla.
1.7 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning - Kina
(65)
Mot bakgrund av de resultat som beskrivits ovan kan slutsatsen dras att med tanke på den betydande tillverkningskapaciteten i Kina, de kinesiska tillverkarnas förmåga att snabbt öka sina tillverkningsvolymer och rikta dem mot export, den höga dumpningsnivån och prisunderskridandet för sådan export samt unionsmarknadens attraktionskraft för sådan export, är det rimligt att anta att ett återkallande av åtgärderna skulle leda till ökad export till dumpade priser av strykbrädor från Kina till unionen.
2. Dumpning - Översyn vid giltighetstidens utgång- Ukraina
2.1 Allmänt
(66)
När det gäller Ukraina var den ende kände exporterande tillverkaren inte samarbetsvillig i översynen vid giltighetstidens utgång och det blev därför nödvändigt att använda tillgängliga fakta. Med tanke på den stora överlappningen mellan perioderna för översynen vid giltighetstidens utgång och interimsöversynen, och med hänsyn till att den ukrainska exporterande tillverkaren stod för 100 % av importen från Ukraina, användes de uppgifter som samlats in och kontrollerats inom ramen för interimsöversynen som fakta även i den parallella översynen vid giltighetstidens utgång för den tillverkaren.
2.2 Resultat
(67)
Resultatet av interimsöversynen som beskrivs i avsnitt 6 användes som fakta i översynen vid giltighetstidens utgång.
2.3 Dumpningsmarginal
(68)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per typ och det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen påvisade ingen dumpning.
2.4 Sannolikhet för återkommande dumpning
(69)
Beträffande sannolikheten för återkommande dumpning analyserades följande delar: Volym och priser för den dumpade importen från Ukraina, attraktionskraften för unionsmarknaden och andra tredjeländers marknader samt produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet tillgänglig för export för den ukrainske tillverkaren.
a) Volym och priser för den dumpade importen från Ukraina
(70)
Importen av strykbrädor med ursprung i Ukraina ökade med 24 %. Motsvarande marknadsandel ökade något från 8 % 2008 till 10 % under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
(71)
Under hela skadeundersökningsperioden följde importpriserna samma utveckling som unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Totalt sett ökade importpriserna från 2008 till undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång med 14 %.
b) Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft
(72)
Under skadeundersökningsperioden var de ukrainska exportpriserna till tredjeländer i allmänhet lägre än de inhemska priserna. Denna prisskillnad uppgick till över 10 % av exportprisnivå under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
(73)
De ukrainska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet lägre än priset på export från Ukraina till unionen, vilket stöder slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv eftersom den kan ge högre lönsamhet.
c) Produktionskapacitet och tillgänglig outnyttjad kapacitet för export för den ukrainske tillverkaren
(74)
Under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång var det endast en liten del av Ukrainas tillverkningskapacitet som var tillgänglig för export.
(75)
Enligt den information som samlades in under undersökningen förväntas den ukrainska kapaciteten inte öka ytterligare. Det är därför inte sannolikt att exporten till unionen skulle öka om åtgärderna skulle upphävas.
d) Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning - Ukraina
(76)
Mot bakgrund av ovanstående, särskilt resultatet för den förväntade kapacitetsutvecklingen, ansågs det inte sannolikt att den ukrainske exporterande tillverkaren skulle återuppta exporten av skadevållande kvantiteter till dumpade priser till unionsmarknaden på kort till medellång sikt om åtgärderna upphävdes.
3. Dumpning - Interimsöversyn - Ukraina
3.1 Normalvärde
(77)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes om den totala inhemska försäljningen av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ under interimsöversynsperioden, dvs. om den totala försäljningsvolymen för sådan försäljning utgjorde minst 5 % av deras exportförsäljningsvolym av den berörda produkten till unionen. Mot den bakgrunden ansågs att den inhemska försäljningen för den samarbetande ukrainske tillverkaren överlag var representativ.
(78)
Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.
(79)
För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara identisk eller jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, granskades det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den totala volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden för interimsöversynen stod för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen.
(80)
Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(81)
I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden vid interimsöversynen, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte.
(82)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden vid interimsöversynen.
(83)
För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att ukrainske tillverkaren produktionskostnad under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång ökades med vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för de lönsamma produkttyperna vid normal handel.
3.2 Exportpris
(84)
Eftersom den samarbetsvillige exporterande tillverkaren ägnade sig åt exportförsäljning direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
3.3 Jämförelse
(85)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar för transport, försäkring, hantering och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner beviljades i samtliga fall där de visat sig påverka prisjämförbarheten.
3.4 Dumpningsmarginal
(86)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per typ och det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen påvisade ingen dumpning.
4. De förändrade omständigheternas bestående karaktär - Ukraina
(87)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även om de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.
4.1 De förändrade omständigheternas bestående karaktär
(88)
Den ukrainske tillverkaren har omstrukturerat sin försäljningsorganisation och sedan december 2010 har därför all exportförsäljning av den berörda produkten från företaget till unionen skett direkt till den oberoende kunden utan inblandning av något närstående försäljningsföretag. Beräkningen av exportpriset justerades därför med hänsyn till dessa nya omständigheter.
(89)
Ändringarna betraktas ha bestående karaktär eftersom de uppgifter som det närstående företaget tidigare utförde har varit överförda till den ukrainske tillverkaren under en period av ungefär ett år. Det finns inget som tyder på några möjliga framtida förändringar i försäljningsstrukturen. Därmed dras slutsatsen att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(90)
Den likadana produkten tillverkades av uppskattningsvis 20-30 tillverkare i unionen. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(91)
Unionsindustrins årliga tillverkning beräknades på grundval av resultatet från den undersökning som nämndes i skäl 1 om import av strykbrädor från Since Hardware (Guangzhou) Co, en kinesisk exporterande tillverkare av strykbrädor, och på grundval av de uppgifter som samarbetsvilliga unionstillverkare lämnade. Som nämndes i skäl 65 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 1243/2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor tillverkade av ovan nämnde exporterande tillverkare, uppskattades unionstillverkningen av strykbrädor till över 5 miljoner enheter under 2009. Därför, och i brist på annan information, ansågs det rimligt att anta att den totala årliga unionstillverkningen uppgick till 5 miljoner enheter i början av skadeundersökningsperioden för den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång (2008). Utvecklingen för tillverkningsvolymen under skadeundersökningsperioden fastställdes på grundval av utvecklingen i tillverkningsvolym för de samarbetsvilliga unionstillverkarna. Den sålunda fastställda volymen för unionstillverkningen uppgick till 5,2 miljoner enheter under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
(92)
Såsom framgår i skäl 20 valdes tre unionstillverkare ut till urvalet, vilka står för över 40 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. Tillverkarna i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret.
(93)
Dessutom lämnade fyra andra unionstillverkare grundläggande information om sin tillverkning och försäljning.
(94)
Ovanstående sju tillverkare befanns stå för mer än 55 % av unionens totala tillverkning av den likadana produkten.
(95)
Unionsmarknaden för strykbrädor kännetecknas av mestadels små och medelstora tillverkare i ett antal medlemsstater, däribland Tyskland, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal, Spanien och Förenade kungariket.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
(96)
Eftersom det bara finns en enda exporterande tillverkare i Ukraina, presenteras förbrukningen inom unionen och en del av de makroekonomiska indikatorerna i indexerad form eller intervall för att skydda sekretessen i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
1. Förbrukningen i unionen
(97)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden såsom beskrivs i skäl 100 samt på grundval av den importvolym som registrerats i databas 14.6.
(98)
När det gäller importvolymer från Kina kunde uppgifterna från den ende samarbetsvillige kinesiske exportören inte användas för att extrapolera den totala importmängden från Kina eftersom denne stod för en mycket liten del av den totala importen från Kina. Den totala importvolymen fastställdes därför på grundval av tillgängliga fakta i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom de relevanta KN-numren i Eurostat täcker fler produkter än den berörda produkten, ansågs Eurostat inte som lämpligt för att fastställa importvolymer från Kina. Mot bakgrund av den extremt låga samarbetsviljan från kinesiska exporterande tillverkare och det bristande samarbetet från icke-närstående importörer, var informationen i databas 14.6 den enda tillförlitliga statistikkälla som fanns för att fastställa importvolymer. Eftersom importvolymerna i databas 14.6 endast rapporteras i kilo, blev man tvungen att omvandla uppgifterna till enheter med hjälp av en konverteringssats som fastställdes för import från Ukraina under den parallella interimsöversynen. Detta ansågs rimligt eftersom importen för det kinesiska samarbetande företaget inte ansågs representativt och som nämndes i skäl 36 användes Ukraina också som jämförbart land för att fastställa normalvärde för Kina och därför ansågs uppgifterna vara representativa för att fastställa nivån på den kinesiska importen.
(99)
När det gäller import från Ukraina användes de kontrollerade uppgifter som rapporterats i svaret på frågeformuläret vid den parallella interimsöversynen. Även om undersökningsperioden för interimsöversynen angavs från 1 april 2011 till 31 mars 2012 och därmed inte täckte det första kvartalet av undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, ansågs det ändå att informationen var lämplig för att fastställa importvolymer. Den informationen hade kontrollerats och befunnits korrekt och representativ för att fastställa importvolymer från Ukraina under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
(100)
Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden uppskattades med hjälp av extrapolering av förhållandet mellan de sju samarbetande unionstillverkarnas totala tillverkningsvolym och totala försäljningsvolym mot unionsindustrins totala uppskattade tillverkningsvolym för varje år under skadeundersökningsperioden.
(101)
På grundval av detta minskade unionens förbrukning med 11 % mellan 2008 och undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Den synliga efterfrågan minskade med 7 procentenheter mellan 2008 och 2009,för att sedan öka med 9 procentenheter mellan 2009 och 2010. Under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång uppgick förbrukningen i unionen till mellan 9 och 10 miljoner enheter, vilket utgör en minskning med 13 procentenheter jämfört med föregående år.
Tabell 1
Volym
(i tusen enheter)
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Förbrukning
10 000-11 000
9 000-10 000
10 000-11 000
9 000-10 000
Index
100
93
102
89
Källa: databas 14.6, svar på frågeformulär
2. Import från berörda länder
(102)
I den ursprungliga undersökningen 2007 gjordes en sammantagen bedömning av importen med ursprung i Kina och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång.
(103)
I detta avseende fann man att den dumpningsmarginal som fastställts för import från Kina låg över miniminivån (11,5 %) som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Vad gäller import från Ukraina hade ingen dumpningsmarginal fastställts för undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång och det förelåg ingen sannolikhet för att dumpningen skulle återkomma. Mot denna bakgrund bör importen från Ukraina inte bedömas i en sammantagen bedömning med importen från Kina, eftersom kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen inte är uppfyllda.
3. Import från Kina
3.1 Volym och marknadsandelar
(104)
I skäl 98 angavs att på grund av den extremt låga samarbetsviljan från de kinesiska exporterande tillverkarna, fastställdes den totala importvolymen från Kina på grundval av de tillgängliga uppgifterna i databas 14.6 i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(105)
På grundval av detta minskade importen av den berörda produkten från Kina i absoluta tal från 4-4,5 miljoner enheter 2008 till 1,5-2,0 miljoner enheter under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, vilket utgjorde en minskning på 59 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen var särskilt uttalad mellan 2010 och undersökningsperioden då importen från Kina minskade från 3-3,5 miljoner 2010 till 1,5-2,0 miljoner enheter under undersökningsperioden, dvs. 36 procentenheter. Denna minskning sammanfaller med återinförandet av antidumpningstull på Since Hardware i december 2010 (se skäl 64).
(106)
Medan marknadsandelarna för kinesiska importörer minskade med 22 procentenheter under skadeundersökningsperioden, var marknadsandelen under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång betydande, nämligen 15-20 %.
Tabell 2
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Importvolym från Kina som omfattas av åtgärder (tusen enheter)
4 000-4 500
3 000-3 500
3 000-3 500
1 500-2 000
Index
100
73
76
40
Marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder
40 %-45 %
30 %-35 %
30 %-35 %
15 %-20 %
Källa: databas 14.6
3.2 Priser och prisunderskridande
(107)
På grund av den extremt låga samarbetsviljan från de kinesiska exporterande tillverkarna, fastställdes det genomsnittliga importpriset från Kina på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på grundval av den information som fanns i databas 14.6. Informationen som registrerats där omvandlades till pris/enhet enligt ovan nämnda metod (se skäl 104). Importpriserna som fastställdes med den metoden ökade från 7,0 EUR/enhet under 2008 till 8,2 EUR/enhet under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, dvs. med 17 %.
Tabell 3
Importpris från Kina som omfattas av åtgärder (EUR/enhet)
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Kina
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Källa: databas 14.6
(108)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter rabatter och avdrag, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser som fastställts i skäl 107 fritt fabrik med lämpliga justeringar för tullar.
(109)
Jämförelsen visade att importen från Kina, när den uttrycktes som en procentsats av de utvalda unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, understeg unionsindustrins priser med närmare 20 %.
4. Import från Ukraina
(110)
Såsom anges i skäl 99 fastställdes importvolymer och priser från Ukraina på grundval av de kontrollerade svaren i frågeformuläret som den ukrainske exporterande tillverkaren lämnade in vid den pågående parallella interimsöversynen.
(111)
Följande tabell visar hur importen från Ukraina utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym och marknadsandelar.
Tabell 4
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Importvolym från Ukraina som omfattas av åtgärder
(tusen enheter)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Marknadsandel för import från Ukraina som omfattas av åtgärder
6 %-9 %
7 %-10 %
8 %-11 %
9 %-12 %
Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret
(112)
Importen av strykbrädor med ursprung i Ukraina ökade med 24 % mellan 2008 och 2011. Ukraina kunde öka sin import huvudsakligen på grund av den högre antidumpningstullen på strykbrädor med ursprung i Kina. Till den här utvecklingen bidrog också ändringen av antidumpningstullen från 9,9 % till 7,7 % för Ukraina i juli 2010, eftersom det gjorde den ukrainska importen konkurrenskraftigare på unionsmarknaden.
(113)
Följande tabell visar utvecklingen av de genomsnittliga priserna cif vid EU:s gräns på den import från Ukraina som omfattas av åtgärder.
Tabell 5
Importpris från Kina som omfattas av åtgärder (EUR/enhet)
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Ukraina
8-10
9-11
10-12
9-11
Index
100
110-115
115-120
110-115
Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret
(114)
Såsom framgår av tabell 5 ökade det genomsnittliga importpriset med 10-15 % under skadeundersökningsperioden, och nådde nästan upp till den unionsindustrins prisnivå på unionsmarknaden under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
5. Import från andra tredjeländer som inte omfattas av åtgärder
(115)
Importvolymer från andra tredjeländer som inte omfattas av åtgärder fastställdes på grundval av databasen 14.6 omvandlat till enheter enligt samma metod som vid fastställandet av importvolymer från Kina som beskrevs i skäl 98. Detta ansågs rimligt eftersom de relevanta KN-numren i Eurostat också täckte andra produkter än den berörda produkten och ansågs därför inte lämpliga för att fastställa importvolymer från andra tredjeländer.
(116)
Följande tabell visar hur importen från andra tredjeländer utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.
Tabell 6
Importvolym från andra tredjeländer (tusen enheter)
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Turkiet
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Andra tredjeländer
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Totalt alla andra länder
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Marknadsandel för import från alla andra tredjeländer
5 %-10 %
10 %-15 %
15 %-20 %
15 %-20 %
Pris på import från alla andra länder (EUR/enhet)
7,7
8,1
8,2
9,0
Källa: databas 14.6
(117)
Importvolymen från andra tredjeländer ökade totalt under skadeundersökningsperioden. Även om den ökade och till och med mer än fördubblades mellan 2008 och 2010, minskade den igen mellan 2010 och undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. På grundval av detta ökade importen från andra tredjeländer avsevärt under skadeundersökningsperioden och nådde 1,5-1,9 miljoner enheter under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebar en marknadsandel i intervallet 15-20 % under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. Det mesta av den här importen kom från Turkiet där importen ökade från 0,3-0,5 miljoner enheter 2008 till 0,8-1,0 miljoner enheter under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång.
(118)
De genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer som inte omfattades av åtgärder ökade från 7,7 EUR/enhet 2008 till 9,0 EUR/enhet under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, dvs. 17 %.
6. Unionsindustrins ekonomiska situation
(119)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.
(120)
Som nämndes i skäl 20 användes ett stickprovsförfarande för att undersöka den eventuella skada som unionsindustrin lidit.
(121)
För skadeanalysen fastställdes skadeindikatorer på två nivåer:
-
Makroekonomiska indikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktivitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionstillverkningen, på grundval av uppgifter från de tillverkare som hade gett sig till känna.
-
Analysen av mikroekonomiska indikatorer (genomsnittliga enhetspriser, kostnader per enhet, lager, kostnad för arbetskraft, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) genomfördes på grundval av uppgifter från de tre tillverkare i unionen som ingick i urvalet.
6.1 Makroekonomiska indikatorer
a) Produktion
(122)
Unionens totala produktion beräknades på det sätt som anges i skäl 91. På grundval av detta ökade unionens tillverkning med 4 % mellan 2008 och undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. Mer specifikt minskade den med 2 % mellan 2008 och 2009, för att sedan öka med 6 % mellan 2009 och undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång till cirka 5,2 miljoner enheter.
Tabell 7
i tusen enheter
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Produktion
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Källa: Svar på frågeformulär
b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(123)
Produktionskapaciteten uppskattades genom att jämföra förhållandet mellan den totala tillverkningsvolymen och den totala kapaciteten för de sju samarbetande unionstillverkarna för varje år under skadeundersökningsperioden med den totala tillverkningsvolymen för unionsindustrin enligt vad som fastställdes i skäl 122.
(124)
Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 17 % under hela skadeundersökningsperioden. Denna ökning gäller dock bara en av unionstillverkarna medan de andra samarbetsvilliga tillverkarna hade stabil kapacitet under hela skadeundersökningsperioden. Resultatet från undersökningen tyder på att någon av de icke-samarbetsvilliga unionstillverkarna kan ha lagt ner sin tillverkningsanläggning och därmed minskat den totala produktionskapaciteten i unionen under skadeundersökningsperioden, vilket inte framgår i tabell 8. Undersökningen visade vidare att unionsindustrin tillverkade andra produkter än den berörda produkten (så som hårtorkar) delvis på samma tillverkningslinjer. Undersökningen har också visat att unionstillverkarna lätt kan växla mellan tillverkning av den berörda produkten och andra produkter. Det gick därför inte att tydligt fastställa produktionskapaciteten för den berörda produkten.
(125)
Kapacitetsutnyttjandet uppgick till 66 % under 2008 och sjönk något till 58 % under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i föregående skäl kunde den totala produktionskapaciteten i unionen inte fastställas på ett tillförlitligt sätt. Eftersom kapacitetsutnyttjandet fastställts utifrån total kapacitet, kan den i det här fallet inte nödvändigtvis betraktas som en meningsfull skadeindikator.
Tabell 8
i tusen enheter
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Produktionskapacitet
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Kapacitetsutnyttjande
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Källa: Svar på frågeformulär
c) Försäljningsvolym
(126)
Försäljningsvolymen för unionsindustrin fastställdes såsom beskrevs i skäl 100. Unionsindustrins försäljning till ej närstående kunder på unionsmarknaden ökade med 10 % mellan 2008 och undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Ökningen var särskilt uttalad mellan 2010 och undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, då försäljningen ökad med 7 procentenheter. Detta sammanfaller med en minskning av importen från Kina på grund av införandet av antidumpningstullen för Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabell 9
i tusen enheter
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Försäljning till icke-närstående kunder i unionen
4 300-4 500
4 300-4 500
4 500-4 700
4 800-5 000
Index
100
99
103
110
Källa: Svar på frågeformulär
d) Marknadsandel
(127)
Under skadeundersökningsperioden återvann unionsindustrin sin marknadsandel, som ökade från 40-45 % 2008 till 50-55 % under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång, dvs. med 24 %. Ökningen beror främst på minskad förbrukning men också på den kinesiska importvolymen och den samtidiga ökningen i försäljningsvolym för unionsindustrin.
Tabell 10
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Unionstillverkarnas marknadsandel
40 %-45 %
45 %-50 %
40 %-45 %
50 %-55 %
Index
100
107
101
124
Källa: Svar på frågeformulär och databas 14.6
e) Tillväxt
(128)
Unionsförbrukningen sjönk mellan 2008 och undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Samtidigt ökade unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden med 10 % och dess marknadsandel ökade med 24 %. Unionsindustrins tillverkning ökade med 4 %, investeringarna mer än fördubblades (skäl 141) och sysselsättningen ökade med 10 % (skäl 129) under samma period. Därför kan slutsatsen dras att unionsindustrin hade en viss tillväxt under skadeundersökningsperioden.
f) Sysselsättning
(129)
Sysselsättningen och utvecklingen inom detta område för hela unionsindustrin uppskattades genom att tillgängliga siffror extrapolerades för de samarbetande unionstillverkarna. I linje med försäljningsökningen visade sysselsättningsnivån i unionsindustrin en ökning med 10 % mellan 2008 och undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
Tabell 11
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Sysselsättning för den likadana produkten
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Källa: Svar på frågeformulär
g) Produktivitet
(130)
Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion (enheter) per anställd och år, minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Detta hör ihop med att produktionen ökade i mindre omfattning än sysselsättningen.
Tabell 12
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Produktivitet (tusen enheter per anställd)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Källa: Svar på frågeformulär
h) Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(131)
Dumpningsmarginalen som fastställdes översteg väsentligt miniminivån. Med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalen på unionsindustrin inte anses vara försumbar.
(132)
Med hänsyn till effekterna efter dumpningen och även om de undersökta indikatorerna visar en viss förbättring, tyder de också på att unionsindustrin fortfarande är bräcklig och sårbar.
6.2 Mikroekonomiska indikatorer
a) Priser och andra faktorer som påverkar priser
(133)
De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på det sätt som visas i tabellen nedan. Genomsnittspriserna förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden, om än med en svag ökning under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Även denna ökning sammanföll med införandet av antidumpningsåtgärder mot Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabell 13
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Enhetspris på unionsmarknaden (EUR/enhet)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Produktionskostnad per enhet (EUR/enhet)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Källa: Svar på frågeformulär
(134)
Försäljningspriset följer prisutvecklingen för de främsta råvarorna (dvs. stål). Försäljningspriser och kostnader förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden, även om kostnaderna ökade något mer än försäljningspriserna, vilket påverkade unionsindustrins lönsamhetssituation negativt mellan 2008 och undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång. Unionsindustrin kunde dock inte höja sina priser till hållbara nivåer utan tvingades anpassa priserna efter lågprisimporten från Kina för att återvinna marknadsandelar under en period med vikande förbrukning.
b) Arbetskraftskostnader
(135)
Medellönerna var stabila under skadeundersökningsperioden, medan tillverkningskostnaden per enhet ökade med 3 % (tabell 13).
Tabell 14
EUR/anställd
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Medellön
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Källa: Svar på frågeformulär
c) Lager
(136)
Lagervolymen ökade under skadeundersökningsperioden. Lagernivån var 56 % högre under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång jämfört med nivåerna 2008.
Tabell 15
i tusen enheter
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Utgående lager
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Källa: Svar på frågeformulär
d) Lönsamhet och räntabilitet
(137)
Unionsindustrin kunde öka sin lönsamhet något mellan 2008, då den hade nollresultat, och 2009 då den ökade till 2 %. Lönsamheten minskade dock något igen 2010 och ännu mer under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång då den nådde - 1,7 %. Lönsamheten minskade med närmare 2 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 134 berodde detta främst på att unionsindustrin inte kunde öka sina försäljningspriser i takt med kostnadsökningarna eftersom den tvingades anpassa priserna efter lågprisimporten från Kina för att återvinna sin marknadsandel.
(138)
Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. Den ökade mellan 2008 och 2009, men från 2009 till undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång minskade den. Den minskade räntabiliteten var mer uttalad än de minskade lönsamhetsnivåerna till följd av ökade investeringar, vilket visas i skäl 141.
Tabell 16
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Lönsamhet
(% av nettoförsäljningen)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Räntabilitet (vinst i % av investeringarnas bokförda nettovärde)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Källa: Svar på frågeformulär
e) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(139)
Nettokassaflödet från den löpande verksamheten, som är industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, uttryckt som en procentsats av omsättningen för den likadana produkten, ökade i takt med lönsamheten från nollresultat 2008 till 5 % 2009. Det sjönk till 3 % 2010 och var negativt under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång.
Tabell 17
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Kassaflöde
(% av omsättning)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Källa: Svar på frågeformulär
(140)
Det förekom inga särskilda indikationer på att unionsindustrin skulle ha haft svårt att anskaffa kapital.
f) Investeringar
(141)
De utvalda tillverkarnas årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten mer än fördubblades mellan 2008 och undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. De ökade kraftigt mellan 2008 och 2009. De ökade investeringarna kan förklaras med omstruktureringar som unionsindustrin gjorde genom att investera i sin tillverkningsprocess för att göra den konkurrenskraftigare. Mellan 2010 och undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång minskade investeringsnivåerna något men var ändå avsevärt högre än 2008.
Tabell 18
2008
2009
2010
2011 (översynsperiod)
Nettoinvesteringar (i tusen EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Källa: Svar på frågeformulär
7. Slutsats om skada
(142)
Analysen av de makroekonomiska indikatorerna visade tecken på förbättring, särskilt vad gäller produktion och försäljningsvolymer men även vad gäller unionsindustrins markandsandel under skadeundersökningsperioden. Under samma tid minskade några av de relevanta mikroekonomiska indikatorerna, till exempel lönsamhet och räntabilitet. Försäljningspriset ökade något men kunde ändå inte nå hållbara nivåer och matcha ökningen för tillverkningskostnaden. Detta förklaras främst av att marknadsandelen för den kinesiska importen låg kvar på höga nivåer under hela skadeundersökningsperioden, och samtidigt höll låga priser som unionsindustrin tvingades följa för att återvinna sin marknadsandel.
(143)
Åtgärderna mot Kina hjälpte därför endast delvis unionsindustrin att återhämta sig från den skada som vållats.
(144)
Mot bakgrund av ovanstående analys har unionsindustrins situation förbättrats och ingen väsentlig skada har vållats. Trots den uppenbarligen positiva utvecklingen och den betydande omstruktureringen är unionsindustrin fortfarande bräcklig och sårbar.
F. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA
1. Inledande anmärkningar
(145)
Såsom anges i skälen 51 och 52 blev det på grund av den låga samarbetsviljan från de kinesiska exporterande tillverkarna nödvändigt att grunda analysen av den kinesiska inhemska marknaden och exporten från Kina till andra tredjeländer på tillgänglig information, dvs. den information som offentliggjordes inom ramen för US sunset review från juni 2010 som genomfördes av US International Trade Commission.
(146)
Under skadeundersökningsperioden befann sig unionsindustrin i en bräcklig och sårbar situation och var fortsatt utsatt för den skadevållande effekten av dumpad import från Kina.
(147)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bedömdes importen från det berörda landet för att man skulle fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
2. Den prognostiserade importvolymens och prisernas inverkan om åtgärderna upphävs
(148)
När det gäller importen från Kina var det, såsom anges ovan, sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna inte längre skulle gälla. Utan åtgärder skulle troligtvis importvolymerna av den berörda produkten från Kina öka till priser som avsevärt understeg unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Undersökningen har visat att unionsindustrins främsta kunder är detaljhandeln, dvs. stormarknader som har en stark förhandlingsställning och som kommer att köpa allt fler strykbrädor från Kina, sannolikt till mycket låga, dumpade priser. Prispressen på unionen skulle troligen förvärras och unionsindustrin skulle bli tvungen att sänka sina priser med förödande effekt på lönsamheten som var negativ redan under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång.
(149)
Mot bakgrund av unionsindustrins bräckliga och sårbara situation skulle inverkan från ökade volymer och priser från den dumpade importen från Kina leda till stora ekonomiska förluster och minskad marknadsandel.
(150)
Beteendet från den kinesiske exportören Since Hardware (Guangzhou) Co, som tidigare hade haft en tullsats på 0 %, kan betraktas som en tydlig indikation på hur de kinesiska exportörerna troligen skulle uppträda om tullarna inte längre gällde. Det erinras om att Since Hardware (Guangzhou) Co, som tidigare hade haft en tullsats på 0 % (från april 2007 till december 2010), avsevärt ökade sin export till unionen till väsentligt dumpade priser som underskred unionsindustrins priser under den perioden. Som angavs tidigare, bland annat i skäl 1, ledde en antidumpningsundersökning avseende detta företag till att en slutlig antidumpningstull på 35,8 % infördes. I den här undersökningen drogs också slutsatsen att importvolymen från företaget under undersökningsperioden (2009) hade fördubblats jämfört med samma företags import under den ursprungliga undersökningen som avslutades 2007 (2005). Vid undersökningen avseende Since Hardware (Guangzhou) Co drogs slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada.
(151)
Undersökningen visade också att innan denna översyn vid giltighetstidens utgång inleddes, hade kinesiska exporterande tillverkare redan tagit kontakt med potentiella kunder i unionen med priserbjudanden som väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser. Det visar att det är mycket sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle försöka komma in på unionsmarknaden med ökade kvantiteter genom att sänka sina aktuella prisnivåer om åtgärderna inte längre gäller.
3. Unionsmarknadens attraktionskraft, befintliga åtgärder i andra tredjeländer och outnyttjad kapacitet
(152)
Såsom anges i skälen 55-57 är den kinesiska strykbrädsindustrin ytterst exportinriktad och unionen är deras största och attraktivaste marknad även efter det att åtgärder införts.
(153)
För de kinesiska exporterande tillverkarna är USA den näst största exportmarknaden. Tillträdet till den amerikanska marknaden är dock begränsat på grund av höga antidumpningstullar, vars giltighet har förlängts till 2015. Detta ökar sannolikheten för att ökade kvantiteter av import från Kina skulle omriktas till unionsmarknaden om åtgärderna inte längre gällde.
(154)
Enligt den information som kommissionen inhämtade från US sunset review, finns det stor potentiell outnyttjad kapacitet i Kina och kapaciteten kan lätt ökas ytterligare om antidumpningstullarna återkallas, eftersom tillverkningen av strykbrädor i Kina är arbetskraftsintensiv och en eventuell tillverkningsökning inte kräver några större investeringar eller specifik kompetens. På grundval av all tillgänglig information drogs därför slutsatsen att det åtminstone potentiellt finns hög outnyttjad kapacitet i Kina, som skulle kunna omriktas till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
4. Andra faktorer
4.1 Icke-dumpad import från Kina
(155)
Såsom anges ovan påträffades ingen dumpning under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång för den ende samarbetsvillige kinesiske exportören som hade en individuell tullsats på 22,7 %. Eftersom importen från detta företag endast stod för en minimal del av den totala kinesiska importvolymen kunde den inte anses betydande och inte anses ha bidragit till unionsindustrins bräckliga situation under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång.
(156)
Det fastställdes också att importen från detta företag inte såldes under unionsindustrins priser under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång.
4.2 Import från Ukraina
(157)
Såsom anges ovan ökade importen av strykbrädor med ursprung i Ukraina med 24 %. Det gav en lätt ökning av motsvarande marknad under skadeundersökningsperioden.
(158)
Det genomsnittliga importpriset ökade dock med 14 % från 2008 till undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång, och nådde upp till unionsindustrins prisnivå på unionsmarknaden under undersökningsperioden vid översyn vid giltighetstidens utgång.
(159)
Unionsindustrins bräckliga situation kan därför inte förklaras med import av strykbrädor från Ukraina. Det är heller inte sannolikt att importen från Ukraina skulle bidra till återkommande skada om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
4.3 Import från andra tredjeländer som inte omfattas av åtgärder
(160)
Importvolymen från andra tredjeländer som inte omfattas av åtgärder ökade under skadeundersökningsperioden, även om det var en lätt nedgång mellan 2010 och undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. Denna ökning i importvolym överfördes också till en ökning i marknadsandel under samma period, från 5-10 % till 15-20 %.
(161)
Även om prisnivåerna på andra tredjeländers import låg under unionsindustrins genomsnittspriser, låg de över de genomsnittliga importpriserna från Kina, vilket framkom under den aktuella undersökningen.
(162)
Trots detta skulle troligen den kinesiska importen öka avsevärt till dumpade priser som understiger unionsindustrins priser. Undersökningen visade att de genomsnittliga importpriserna från Kina utan antidumpningstull understeg unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden med ungefär 20 %. Kinesisk import förväntas därmed komma in på unionsmarknaden till priser som är lägre än genomsnittspriset på import från andra tredjeländer om åtgärderna inte längre skulle gälla, vilket var fallet redan under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. Därför blev slutsatsen att även om import från tredjeländers marknader har haft viss påverkan på unionsindustrins situation, kan den inte ändra slutsatsen om sannolikheten för att den skadliga dumpningen från Kina skulle återkomma om åtgärderna inte längre gäller.
4.4 Minskad förbrukning
(163)
Det ska noteras att den uppenbara minskningen i förbrukning mellan 2010 och undersökningsperioden för översynen vid giltighetstidens utgång främst är en statistisk effekt av den minskade importen på grund av antidumpningsåtgärderna mot Since Hardware (Guangzhou) Co. Under samma period kunde unionsindustrin öka sin försäljningsvolym och marknadsandel. Den minskade förbrukningen kan därför inte ha haft någon effekt på unionsindustrins situation.
5. Slutsats om sannolikheten för att skadan återkommer
(164)
Undersökningen visade på sannolikhet för att skadan skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
(165)
Med hänsyn till nivån på den dumpning som de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande utövar, unionsmarknadens attraktionskraft, den kinesiske exporterande tillverkarens Since Hardware (Guangzhou) Co tidigare beteende som styrktes i undersökningen som avslutades i december 2010, möjligheten för kinesiska tillverkare att lätt öka kapaciteten vid ökad efterfrågan samt de kinesiska tillverkarnas starka inriktning på export och deras prisstrategier, är det troligt att unionsindustrin skulle ställas inför en ökning av dumpad kinesisk import som avsevärt underskrider unionsindustrins priser om åtgärderna inte längre skulle gälla. I sådana fall förväntas unionsindustrins redan svåra situation beträffande lönsamhet förvärras men en del av förbättringarna i unionsindustrins resultat på senare tid skulle troligen också gå tillbaka.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(166)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett införande av antidumpningsåtgärder på import av strykbrädor med ursprung i Kina efter resultaten i denna översyn vid giltighetstidens utgång inte skulle ligga i unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.
(167)
Den aktuella undersökningen är en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft. Därför är det möjligt att bedöma de eventuella oönskade negativa verkningar som de gällande antidumpningsåtgärderna kan ha haft för de berörda parterna.
(168)
Det ska också noteras det föreslås att antidumpningsförfarandet avseende import av strykbrädor med ursprung i Ukraina ska avslutas, vilket leder till ökad tillgång till import från tredjeländer utan begränsningar på unionsmarknaden.
(169)
Man undersökte därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import med ursprung i Kina.
2. Unionsindustrins intresse
(170)
Unionsindustrin har visat sig vara en livskraftig industri. Detta bekräftas av den positiva utvecklingen av dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden, vilket delvis berodde på satsningar att bli mer konkurrenskraftig och på de införda åtgärderna. Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att gynnas av bibehållna åtgärder. Om åtgärderna mot import med ursprung i Kina inte bibehålls, är det sannolikt att unionsindustrin återigen kommer att lida väsentlig skada till följd av omfattande volymer av dumpad import från Kina, vilket allvarligt kommer att försämra dess ekonomiska situation med tanke på de underskridandemarginaler som fastställts under undersökningsperioden för översyn vid giltighetstidens utgång. De för närvarande redan negativa lönsamhetsnivåerna, räntabiliteten och lagren kommer att sjunka ytterligare och slutligen leda till att unionsindustrin troligen försvinner.
(171)
Slutsatsen blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.
3. Andra parters intresse
(172)
Ingen av de femton importörer/handlarna som kontaktades var samarbetsvillig. Ingen av övriga potentiella berörda parter gav sig till känna under undersökningen. Det finns inga bevis för att de gällande åtgärderna väsentligt skulle påverka importörer eller konsumenter av den berörda produkten. I detta sammanhang kan det rimligen antas att de främsta kunderna, dvs. stora detaljhandlare, kommer att kunna lägga över eventuella prisökningar på grund av antidumpningstullar på slutkunden utan att det påverkar konsumenterna i någon högre utsträckning.
4. Slutsatser om unionens intresse
(173)
Utifrån detta kan slutsatsen dras att det inte finns några tvingande skäl som tydligt visar på att det skulle vara mot unionens intresse som helhet att bibehålla åtgärderna mot Kina.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(174)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina bibehålls och att de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten med ursprung i Ukraina upphävs. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter.
(175)
Av ovanstående följer, i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen, att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina bör bibehållas och att den gällande antidumpningstullen på import av strykbrädor med ursprung i Ukraina bör tillåtas att upphöra.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av strykbrädor, fristående eller ej fristående, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 and ex 8516 90 00 (Taric-koderna 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 och 8516900051).
2. Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Land
Tillverkare
Tullsats (i %)
Taric-tilläggsnummer
Folkrepubliken Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Alla övriga företag
42,3
A999
3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Antidumpningsförfarandet rörande import av strykbrädor med ursprung i Ukraina avslutas härmed och de antidumpningsåtgärder som infördes för Ukraina genom förordning (EG) nr 452/2007 upphävs härmed.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2013.