PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1371/2013
av den 16 december 2013
om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor vilken avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 62,9 % på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) för alla andra företag än de som nämns i artikel 1.2 och i bilaga 1 till den förordningen. Dessa åtgärder är de gällande åtgärderna och den undersökning som ledde till dem är den ursprungliga undersökningen.
(2)
De gällande åtgärderna utvidgades tidigare till att också omfatta Malaysia, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 672/2012 (3), och Taiwan och Thailand, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 21/2013 (4).
1.2 Begäran
(3)
Den 25 februari 2013 tog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) emot en begäran enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen om undersökning av ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina och om att göra import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien och Indonesien till föremål för registrering, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte.
(4)
Denna begäran ingavs av Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras ”Stikla Skiedra” AS och Vitrulan Technical Textiles GmbH, fyra unionstillverkare av vissa glasfibervävnader med öppna maskor.
(5)
Begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att det hade skett en väsentlig förändring i handelsmönstret för exporten från Kina, Indien och Indonesien till unionen efter att antidumpningsåtgärderna införts, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen i handelsmönstret påstods bero på att vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina avsänds från Indien och Indonesien och/eller på att kinesiska produkter försetts med falska ursprungsdeklarationer.
(6)
Av bevisningen framgick vidare att verkningarna av de gällande antidumpningsåtgärderna undergrävdes både i fråga om kvantitet och pris. Den visade att den ökade importen från Indien och Indonesien skedde till priser som var betydligt lägre än det icke-skadevållande pris som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.
(7)
Slutligen förelåg bevisning för att priserna på vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien och Indonesien dumpades i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten under den ursprungliga undersökningen.
1.3 Inledande
(8)
Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen inledde den en undersökning genom kommissionens förordning (EU) nr 322/2013 (5) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien och Indonesien.
1.4 Undersökning
(9)
Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Indien och Indonesien, tillverkare/exportörer i dessa länder, de importörer i unionen som den visste var berörda samt unionsindustrin om att undersökningen hade inletts. Den sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina, Indien och Indonesien som den kände till eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i skäl 15 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till importörer i unionen. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla parter underrättades om att bristande samarbete kunde medföra att artikel 18 i grundförordningen skulle komma att tillämpas och avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.
(10)
Två exporterande tillverkare i Indien och en icke närstående importör i unionen gav sig till känna och besvarade frågeformulären. Importören meddelade senare kommissionen att den importerade andra produkter och att den inte hade importerat den undersökta produkten i ett tidigare skede. Ingen exporterande tillverkare i Indonesien besvarade frågeformuläret. Följande exporterande tillverkare i Indien lämnade in en ansökan om befrielse:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (nedan kallat Montex), och
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Urja Products Pvt.Ltd. meddelande därefter kommissionen att företaget inte tillverkar den undersökta produkten och att dess produkter har andra tekniska egenskaper och andra användningsområden (samt omfattas av andra KN-nummer). Kontrollbesök på plats gjorde därför endast hos Montex.
1.5 Undersökningsperiod
(12)
Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2013. Uppgifter inhämtades för undersökningsperioden för att bland annat undersöka den påstådda förändringen i handelsmönstret. För rapporteringsperioden 1 april 2012-31 mars 2013 (nedan kallad rapporteringsperioden) inhämtades mer detaljerade uppgifter för att undersöka ett eventuellt undergrävande av de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna och förekomsten av dumpning.
2. UNDERSÖKNINGSRESULTAT
2.1 Allmänna överväganden
(13)
I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående genom att det i tur och ordning undersöktes dels om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan Kina, Indien, Indonesien och unionen, dels om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, samt om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den undersökta produkten och slutligen, om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare fastställts för den berörda produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.
2.2 Berörd produkt och undersökt produkt
(14)
Den berörda produkten är i enlighet med den ursprungliga undersökningen glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00.
(15)
Den produkt som undersöks är samma som den som definieras i föregående skäl, men avsänd från Indien och Indonesien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte.
(16)
Av undersökningen framgick att de glasfibervävnader med öppna maskor som anges ovan och som exporteras till unionen från Kina och de som sänds till unionen från Indien och Indonesien har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
2.3 Grad av samarbete
2.3.1 Indien
(17)
Såsom anges i skäl 10 lämnade endast två indiska företag in en ansökan om befrielse. Eftersom det konstaterats att ett av dem, Urja Products Pvt.Ltd., inte tillverkade den undersökta produkten, fanns det bara ett samarbetsvilligt företag, Montex. Företaget stod endast för 1 % av den totala exporten från Indien till unionen under rapporteringsperioden. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen grundas därför resultaten för Indien på tillgängliga uppgifter.
2.3.2 Indonesien
(18)
Såsom anges i skäl 10 besvarade inget indonesiskt företag frågeformuläret. Det fanns alltså inga samarbetsvilliga indonesiska företag. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen grundas därför resultaten för Indonesien på tillgängliga uppgifter.
2.3.3 Kina
(19)
Inga av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen grundas därför resultaten för Kina på tillgängliga uppgifter.
2.4 Förändring i handelsmönstret
(20)
För att fastställa om det har skett en förändring i handelsmönstret har importen av den undersökta produkten från Indien och Indonesien till unionen samt exporten av den undersökta produkten från Kina till Indien och Indonesien bedömts. Eftersom de indiska, indonesiska och kinesiska företagen samarbetade i relativt låg utsträckning, eller inte alls (se punkt 2.3), fastställdes importen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.
(21)
Statistik från Comext (6), handelsstatistik från Indien och Indonesien som dessa länders nationella myndigheter tillhandahållit samt uppgifter från databasen Global Trade Information Services (7) användes för analysen. Räkenskapsåret som börjar den 1 april och avslutas den 31 mars användes för att tillämpa en tolvmånadersperiod.
(22)
Den importvolym som redovisas i statistiken från Comext omfattar en bredare produktgrupp än den berörda och den undersökta produkten. Med hjälp av skattningar från unionsindustrin kunde det emellertid fastställas att en väsentlig del av den importvolymen omfattade den berörda och den undersökta produkten. Dessa uppgifter kunde följaktligen användas för att fastställa att det skett en förändring i handelsmönstret.
2.4.1 Import till unionen
(23)
Statistik från Comext visar att det har skett en betydande förändring i handelsmönstret under undersökningsperioden (se tabell 1).
Tabell 1
Importvolym(i miljoner m2) (8)
April 2009/mars 2010
April 2010/mars 2011
April 2011/mars 2012
April 2012/mars 2013
Kina
288,40
385,85
110,30
85,93
Indien
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonesien
0,004
0,16
3,22
33,31
Källa: Statistik från Comext.
Import från Kina
(24)
Enligt statistik från Comext minskade importen av den berörda produkten till unionen från Kina kraftigt efter införandet av de provisoriska åtgärderna i februari 2011 (9) och de slutgiltiga åtgärderna i augusti 2011 (10). Tabell 1 visar att mellan 2010/2011 och 2011/2012 sjönk importen till unionen från Kina från 385,85 miljoner m2 till 110,30 miljoner m2 (dvs. med ungefär 70 %) och mellan 2010/2011 och 2012/2013 minskade den ytterligare till 85,9 miljoner m2 (dvs. med cirka 80 %).
Import från Indien
(25)
Enligt statistik från Comext motsvarade importen till unionen från Indien 0,35 miljoner m2 under budgetåret 2009/2010, under räkenskapsåret 2010/2011 låg den på 0,28 miljoner m2 och den ökade kraftigt mellan 2011/2012 och 2012/2013 till 13,13 miljoner m2 under budgetåret 2012/2013.
(26)
Såsom anges i skäl 17 exporterade företaget Montex en mycket liten del av den undersökta produkten till unionen under undersökningsperioden, motsvarande 1 % av den totala exporten från Indien till unionen under perioden 2012/2013. Det konstaterades vidare att Montex exporterar den undersökta produkten under ett felaktigt KN-nummer - 7019 52. Företagets export lades därför till statistiken från Comext i tabell 1.
Import från Indonesien
(27)
Enligt statistik från Comext motsvarade importen från Indonesien till unionsmarknaden 0,004 miljoner m2 under räkenskapsåret 2009/2010, under 2010/2011 uppgick den till 0,16 miljoner m2 och den ökade kraftigt mellan 2011/2012 och 2012/2013, från 3,22 miljoner m2 till 33,31 miljoner m2.
2.4.2 Export från Kina till Indien och Indonesien
(28)
Under samma period ökade exporten från Kina till Indien och Indonesien dramatiskt.
Tabell 2
Importvolym (i miljoner m2)
April 2009/mars 2010
April 2010/mars 2011
April 2011/mars 2012
April 2012/mars 2013
Indien
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonesien
5,78
4,01
8,94
11,54
Källa: Kinas tullstatistik.
Export från Kina till Indien
(29)
Enligt den kinesiska tullstatistiken ökade importen från Kina till Indien av den undersökta produkten från 4,8 miljoner m2 under räkenskapsåret 2009/2010 till 29,3 miljoner m2 under räkenskapsåret 2012/2013.
Export från Kina till Indonesien
(30)
Enligt den kinesiska tullstatistiken ökade importen från Kina till Indonesien av den undersökta produkten från 5,78 miljoner m2 under räkenskapsåret 2009/2010 till 11,54 miljoner m2 under räkenskapsåret 2012/2013.
2.4.3 Slutsats om förändringen i handelsmönstret
(31)
Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen och den samtidiga ökningen av exporten från både Indien och Indonesien till unionen samt av exporten från Kina till Indien och Indonesien efter att provisoriska åtgärder hade införts i februari 2011 och slutgiltiga åtgärder i augusti 2011, utgör en förändring i dels handelsmönstret mellan ovannämnda länder, dels exporten från dessa länder till unionen.
2.5 Typ av kringgående
(32)
Enligt artikel 13.1 i grundförordningen måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av de gällande åtgärderna, i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen.
(33)
Under undersökningen fann man bevisning som tydde på att den berörda produkten omlastades via Indonesien och Indien och/eller försågs med oriktiga ursprungsintyg. En del av importen till unionen av den berörda produkten hade ursprungsintyg från Indonesien och Indien men omlastades i Dubai eller Singapore och en del omlastades via ett indiskt företag som inte samarbetade i undersökningen. Den bristande samarbetsviljan från samtliga tillverkare av den undersökta produkten, med undantag av Montex, är också ett tecken på att det inte finns någon verklig produktion i Indonesien och Indien som skulle kunna förklara exportnivåerna från dessa länder till unionen. Det är rimligt att anta att om det vore tal om verkliga tillverkare skulle de försöka särskilja sig från kringgåendet genom att samarbeta i undersökningen. Undersökningen visade inte heller att det finns bevis för att det skulle förekomma någon verklig produktion i de två berörda länderna, med undantag av Montex. Den plötsliga ökningen av importen från dessa två länder tyder också på att de kinesiska produkterna omlastas via Indien och Indonesien innan de exporteras till unionen och/eller att de förses med oriktiga ursprungsintyg.
(34)
Förekomsten av omlastning av varor med kinesiskt ursprung via Indien och Indonesien bekräftas således.
2.6 Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen
(35)
Undersökningen visade inte att det fanns någon tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen annan än att man ville undvika de gällande åtgärderna för den berörda produkten. Inga andra faktorer än tullen konstaterades föreligga som kunde anses uppväga kostnaderna för transport och omlastning av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina via Indien och Indonesien.
2.7 Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar
(36)
Därefter gjordes en bedömning av huruvida importen av den undersökta produkten till unionen hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna i fråga om kvantitet och pris. Statistik från Comext användes som bästa tillgängliga uppgifter om kvantiteter och priser för export från de icke-samarbetsvilliga företagen i Indien och Indonesien. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som fastställdes för unionsindustrin i skäl 74 i den ursprungliga förordningen.
(37)
Ökningen av importen från Indien till unionen från 0,35 miljoner m2 under 2009/2010 till 13,10 miljoner m2 under rapporteringsperioden var betydande i fråga om kvantitet, jämfört med de (mycket låga) importvolymerna från Indien innan de provisoriska åtgärderna infördes 2009/2010. Ökningen av importen från Indonesien till unionen från 0,04 miljoner m2 under 2009/2010 till 33,31 miljoner m2 under rapporteringsperioden ansågs vara betydande i fråga om kvantitet, jämfört med de (mycket låga) importvolymerna från Indonesien innan de provisoriska åtgärderna infördes 2009/2010.
(38)
För att bedöma huruvida de gällande åtgärdernas positiva verkningar undergrävs i fråga om priset, jämfördes priserna på importen från Indonesien och Indien med den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga förordningen. Den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga förordningen justerades med hänsyn till inflationen. Det vägda genomsnittliga exportpriset för exporten från Indien och Indonesien justerades för kostnader efter import och för kvalitetsanpassningar som fastställts i den ursprungliga undersökningen för import från Kina. Jämförelsen visade på betydligt lägre exportpriser för exporten från de berörda länderna till unionen. Följaktligen drogs slutsatsen att de gällande åtgärdernas positiva verkningar undergrävs både i fråga om kvantitet och pris.
2.8 Belägg för dumpning
(39)
I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen undersöktes slutligen om det fanns bevis för dumpning.
(40)
I den ursprungliga förordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Kanada, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen användes det normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen.
(41)
Exportpriserna från Indien och Indonesien baserades på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriset var det genomsnittliga exportpriset på vissa glasfibervävnader med öppna maskor från vart och ett av de två berörda länderna under rapporteringsperioden, enligt statistik från Comext. Exporten från det indiska företaget Montex återspeglades inte i statistiken på grund av att deras produkter klassificerats felaktigt (se skäl 25) och användes inte vid beräkningen av dumpningsmarginalen.
(42)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes således för olikheter i transport-, försäkrings- och förpackningskostnader. Eftersom de tillgängliga uppgifterna inte gjorde det möjligt att fastställa nivån på de justeringar som ska göras måste justeringarna fastställas utifrån bästa tillgängliga uppgifter. Justeringarna baserades därför på en procentsats som beräknades som andelen av de totala transport-, försäkrings- och förpackningskostnaderna i förhållande till värdet av cif-försäljningen till unionen som de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna tillhandahållit i den ursprungliga undersökningen.
(43)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga förordningen jämfördes med de båda berörda ländernas motsvarande vägda genomsnittliga exportpriser under rapporteringsperioden för denna undersökning, och skillnaden uttrycktes i procent av cif-priset vid unionens gräns före tull.
(44)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom.
3. ÅTGÄRDER
(45)
Med hänsyn till det ovanstående dras slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning via Indien och Indonesien i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.
(46)
I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten därför utvidgas till att omfatta import av samma produkt men avsänd från Indien och Indonesien, oavsett om dess deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte.
(47)
De åtgärder som bör utvidgas är de som fastställs i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 791/2011 för ”övriga företag”, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 62,9 % på nettopriset fritt unionens gräns, före tull.
(48)
I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien och Indonesien.
4. ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL
4.1 Indien
(49)
Såsom anges i skäl 10 gav sig två exporterande tillverkare till känna (Montex och Urja Products) när undersökningen inleddes och besvarade frågeformuläret samt ansökte om befrielse från tull enligt artikel 13.4 i grundförordningen.
(50)
Såsom anges i skäl 11 konstaterades det att ett av de två företagen, Urja Products, inte tillverkar den undersökta produkten. Befrielsen enligt artikel 13.4 i grundförordningen är alltså inte tillämplig på det företaget.
(51)
Det konstaterades att Montex inte deltog i kringgående enligt denna undersökning. Företaget bevisade att det är en verklig tillverkare vars produktionskapacitet överskrider exportvolymen till unionen för den undersökta produkten. Företaget lämnade in fullständiga uppgifter och kontrollbesök gjordes på plats. De kontrollerade uppgifterna angående etablering av företag, inköp av maskiner, produktionsprocess, kapacitet, lager, inköp av råvaror och produktionskostnader stöder denna slutsats. Dessutom kunde denna tillverkare visa att den inte är närstående någon av de kinesiska tillverkare/exportörer som är föremål för de gällande åtgärderna eller några företag som kringgår åtgärderna. Befrielsen från de utvidgade tullarna kan därför beviljas detta företag.
4.2 Indonesien
(52)
Såsom anges i skäl 10 lämnade ingen exporterande tillverkare i Indonesien in en ansökan om befrielse från tull enligt artikel 13.4 i grundförordningen. vid undersökningen framkom inte att det finns några verkliga tillverkare av den undersökta produkten i Indonesien.
4.3 Nykomlingar
(53)
Tillverkare i Indien och Indonesien som inte deltog i denna undersökning eller inte exporterade den undersökta produkten till unionen under rapporteringsperioden får begära befrielse från den utvidgade antidumpningstullen enligt artiklarna 11.3, 11.4 och 13.4 i grundförordningen. De kommer att uppmanas att besvara ett frågeformulär för att kommissionen ska kunna avgöra om befrielse kan beviljas. Befrielse från tull kan beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för att företaget kommer att fortsätta att tillämpa metoder för vilka det inte finns någon tillräcklig grund eller ekonomisk motivering, samt av bevisningen för dumpning. Kommissionen gör i regel även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse från tullen ska sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och försäljning.
(54)
I det fall en befrielse är berättigad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att de gällande utvidgade åtgärderna ändras. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas.
5. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(55)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser och de ombads att lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter har beaktats. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Den slutgiltiga antidumpningstull för ”övriga företag” som enligt artikel 1.2 i förordning (EU) nr 791/2011 ska tillämpas på import av glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgas härmed till att även omfatta import av glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, som avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om det deklarerade ursprunget är Indien och Indonesien eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00 (Taric-nummer 7019510014, 7019510015, 7019590014 och 7019590015), med undantag av de som tillverkas av Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (Taric-tilläggsnummer B942).
2. Undantaget som beviljas Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till den här förordningen. Om ingen sådan faktura uppvisas ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 i den här artikeln tillämpas.
3. Den tull som utvidgas genom punkt 1 ska tas ut på import som avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om dess deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte, och som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 322/2013 samt artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 ska göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska vara undertecknade av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökan ska skickas till följande adress:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
Belgique/België
Fax +32 2 295 65 05
2. Import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EU) nr 791/2011 får befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i grundförordningen.
Artikel 3
Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i förordning (EU) nr 322/2013.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 december 2013.