PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 796/2012
av den 30 augusti 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 1136/2006 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 27,1 % respektive 47,4 % på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).
2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(2)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande (3) om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 26 april 2011 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av LAMMA (Lever Arch Mechanism Manufacturers Association) (nedan kallad sökanden), som företräder tre unionstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens tillverkning av spakmekanismer.
(3)
Begäran innehöll tillräcklig bevisning för att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma om de åtgärder som införts på import av spakmekanismer med ursprung i Kina upphör att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 23 juli 2011 i Europeiska unionens officiella tidning (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Undersökning
4.1 Översynsperioden och skadeundersökningsperioden
(5)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2010-30 juni 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(6)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer, användare i unionen som man visste var berörda samt företrädarna för det berörda landet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.
(7)
Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(8)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer och unionstillverkare föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(9)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och lämnade de uppgifter som hade efterfrågats i tillkännagivandet om inledande och endast en icke-närstående importör gav sig till känna, men inte lämnade de uppgifter som hade efterfrågats i tillkännagivandet om inledande, ansågs ett stickprovsförfarande inte vara nödvändigt i någotdera fallet.
(10)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av två företag av de sex unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes, och dessa valdes ut på grundval av sin försäljnings- och produktionsvolym för den berörda produkten under 2010 samt sitt geografiska läge i unionen. Urvalet stod för mer än 50 % av den sammanlagda uppskattade tillverkningen och försäljningen i unionen under översynsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av handlingarna och inom 15 dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. Ingen av de berörda parterna invände mot det föreslagna urvalet.
(11)
Kommissionen sände frågeformulär till de två utvalda unionstillverkarna, den importör som hade gett sig till känna och alla användare som den visste var berörda.
(12)
De två utvalda unionstillverkarna och två användare besvarade frågeformuläret. Den i skäl 9 nämnda icke-närstående importör som gett sig till känna svarade varken på urvalsfrågorna eller på frågeformuläret.
(13)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:
a)
Unionstillverkare
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italien
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenien
b)
Användare
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tjeckien
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(14)
Den produkt som berörs av denna översyn är samma som i den ursprungliga förordningen, nämligen spakmekanismer som i allmänhet används för att förvara ark och andra dokument i samlingspärmar eller brevordnare, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taric-nummer 8305100050) (nedan kallad den berörda produkten) och har ursprung i Folkrepubliken Kina. Dessa spakmekanismer består av bågformiga kraftiga metalldelar (normalt två) på en bottenplatta och har åtminstone en öppningsmekanism som gör det möjligt att sätta in och arkivera ark och andra dokument. Ringpärmsmekanismer som klassificeras enligt samma KN-nummer anses inte utgöra den berörda produkten i denna undersökning.
(15)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna översynsundersökning att den berörda produkten och den produkt som tillverkas i unionen av unionstillverkarna har samma grundläggande tekniska och fysiska egenskaper och samma användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(16)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1. Inledande anmärkningar
(17)
Som anges i skäl 9 var ingen av de kända kinesiska exporterande tillverkare som hade kontaktats när översynen inleddes villig att samarbeta. De kinesiska myndigheterna underrättades om denna omständighet liksom om möjligheten att artikel 18.1 i grundförordningen kunde komma att tillämpas samt gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.
(18)
De nedan angivna resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, särskilt offentligt tillgänglig information såsom offentliga företagswebbplatser och webbsökmotorer för produkter, uppgifterna i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökandena och de utvalda unionstillverkarna).
2. Dumpning av import under översynsperioden
(19)
I syfte att fastställa normalvärdet hänvisades i tillkännagivandet om inledande till användning av ett jämförbart land.
(20)
När det gäller exportpriset kunde kommissionen inte fastställa exportförsäljningen eller exportpriserna på basen av transaktionerna, eftersom varken de exporterande tillverkarna i Kina eller de icke-närstående importörerna på unionsmarknaden samarbetade. Kommissionen övervägde därför alternativa sätt att fastställa exportpriset.
(21)
För det första övervägdes det om uppgifter från Eurostat, dubbelkontrollerade med andra tillgängliga uppgifter, kunde användas som ett alternativt sätt att fastställa exportpriserna. Dessa uppgifter ansågs olämpliga, eftersom en av källorna också omfattade annan import än den berörda produkten och de övriga källorna inte möjliggjorde en jämförelse av exportpriserna med unionsindustrins priser per produkttyp.
(22)
För det andra övervägde kommissionen även att använda sig av de exportpriser som angetts i begäran om översyn. Det erinras om att denna metod användes i den ursprungliga undersökningen och att den möjliggör en jämförelse per produkttyp. De fakturor som bifogats begäran om översyn avsåg emellertid exportpriser till andra tredjeländer.
(23)
En dumpningsberäkning kunde följaktligen inte göras på grundval av exportpriserna till unionen och det var inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Översynen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning.
3. Sannolikhet för återkommande dumpning
(24)
När det gäller undersökningen av sannolikheten för återkommande dumpning analyserades följande faktorer: förhållandet mellan normalvärde och exportpriser till tredjeländer, produktionskapacitet, produktion och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft på import från Kina.
3.1 Förhållandet mellan normalvärdet och exportpriserna till tredjeländer
(25)
Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, jämfördes normalvärdet med exportpriserna från Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
3.1.1 Grund för fastställande av normalvärdet
(26)
Eftersom Kina är en övergångsekonomi ska normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från det jämförbara landet till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
(27)
I unionsindustrins begäran om översyn nämndes ett antal tillverkare i andra länder med marknadsekonomi än unionen (nämligen Indien, Iran och Thailand). Efter det att översynen inletts kontaktade kommissionen i vederbörlig ordning dessa tillverkare samt andra potentiella tillverkare i sådana länder som kunde identifieras med hjälp av offentligt tillgängliga källor.
(28)
I tillkännagivandet om inledande angavs att om tillverkarna i andra länder med marknadsekonomi än unionen inte samarbetar, får kommissionen använda de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen som grundval för att fastställa normalvärdet. De priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen användes även som grundval för att fastställa normalvärdet i den ursprungliga undersökningen.
(29)
Ingen av de berörda parterna lämnade synpunkter på huruvida det var lämpligt att fastställa normalvärdet på ovan angivna grundval.
(30)
Ingen av de tillverkare i andra länder med marknadsekonomi än unionen som kommissionen hade kontaktat beslutade sig för att samarbeta i förevarande översyn.
(31)
Mot bakgrund av det ovanstående hade kommissionen inget annat alternativ än att som grundval för att fastställa normalvärdet använda sig av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen.
3.1.2 Normalvärde
(32)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet, såsom anges i skälen 26-31, med användning av det pris som betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkt som konstaterades ha sålts vid normal handel.
(33)
Normalvärdet fastställdes följaktligen som ett vägt genomsnitt av de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljningspriser till icke-närstående kunder.
(34)
Först fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten till de utvalda unionstillverkarnas oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. huruvida den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen av den berörda produkten som exporterades till unionen. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, måste uppgifterna om den totala försäljningsvolym som exporterades till unionen bestämmas på grundval av tillgängliga uppgifter. Som anges i skäl 21 ansågs uppgifterna från Eurostat och annan statistik vara olämpliga för att fastställa huruvida fortsatt dumpning förelåg, men de kan emellertid användas för att ange en importnivå till unionen (som behövs för den totala exportvolymen från Kina). På denna grundval ansågs de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljning generellt vara tillräckligt representativ under översynsperioden. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, var det inte möjligt att analysera representativiteten enligt produkttyp.
(35)
Kommissionen undersökte därefter huruvida varje utvald unionstillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel, dvs. huruvida det genomsnittliga försäljningspriset för varje utvald unionstillverkare var lika med eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden och således var lönsamt.
(36)
På denna grundval fastställdes det att unionstillverkarnas försäljning i genomsnitt var lönsam och normalvärdet bestämdes följaktligen på grundval av de utvalda unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris.
3.1.3 Exportpris
(37)
Eftersom de exporterande tillverkarna inte samarbetade, konstaterades det vara lämpligast att grunda sig på de uppgifter om exportpriserna från Kina till tredjeländer som hade angetts i begäran om översyn.
3.1.4 Jämförelse
(38)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. Denna jämförelse visade att exportpriset till tredjeländer i begäran om översyn var avsevärt lägre än normalvärdet (mer än 30 %). Detta indikerar att det är mycket sannolikt att priserna till unionen kommer att dumpas om åtgärderna upphävs.
3.2 De exporterande tillverkarnas produktionskapacitet
(39)
Eftersom de exporterande tillverkarna inte samarbetade, bygger följande slutsatser huvudsakligen på uppgifterna i begäran om översyn, vilka om möjligt har dubbelkontrollerats mot offentligt tillgängliga uppgifter.
(40)
Enligt de uppgifter som tillhandahållits av unionsindustrin uppskattas den kinesiska produktionskapaciteten avseende spakmekanismer till minst 600-700 miljoner enheter.
(41)
De uppgifter som erhölls under översynen visar dessutom att den kinesiska produktionskapaciteten avseende spakmekanismer enkelt kan ökas i fall av ökad efterfrågan, bl.a. genom anställning av ytterligare arbetskraft och begränsade investeringar i utrustning.
(42)
Ingen av de berörda parterna har lämnat in andra synpunkter och/eller uppgifter avseende produktionskapaciteten i Kina.
(43)
Mot denna bakgrund är produktionskapaciteten i Kina omkring 170-350 % högre än förbrukningen i unionen och överstiger betydligt unionens tillverkning.
3.3 Produktion och outnyttjad kapacitet för exporterande tillverkare i Kina
(44)
Eftersom de exporterande tillverkarna inte samarbetade, bygger uppgifterna om faktisk produktion och outnyttjad kapacitet huvudsakligen på uppgifterna i begäran om översyn, vilka om möjligt har dubbelkontrollerats mot offentligt tillgängliga uppgifter.
(45)
I begäran om översyn uppskattades produktionen av spakmekanismer till 200-400 miljoner enheter och den outnyttjade kapaciteten till 200-500 miljoner enheter. Den outnyttjade kapaciteten motsvarar i stort sett förbrukningen i unionen.
(46)
De inlämnade uppskattningarna bedömdes vara rimliga efter att om möjligt ha dubbelkontrollerats mot offentligt tillgängliga källor.
(47)
När det gäller den outnyttjade kapaciteten visar de uppgifter som erhölls under undersökningen, som anges i skäl 41, att den kinesiska produktionskapaciteten avseende spakmekanismer enkelt kan ökas i fall av ökad efterfrågan, bl.a. genom anställning av ytterligare arbetskraft och begränsade investeringar i utrustning.
(48)
Mot bakgrund av det ovanstående kan man rimligen dra slutsatsen att det finns en avsevärd outnyttjad kapacitet i Kina. Som det förklaras i skälen 49-55 är sannolikheten stor för att denna outnyttjade kapacitet kommer att riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna upphävs.
3.4 Unionsmarknadens attraktionskraft
(49)
De uppgifter som samlades in under översynen visar att unionsmarknaden kommer att vara en attraktiv marknad för import av spakmekanismer från Kina om åtgärderna upphävs. Det erinras om att innan de gällande åtgärderna infördes var förbrukningen i unionen betydande och närmade sig 400 miljoner enheter. Samtidigt var importen från Kina över 200 miljoner enheter och stod för mer än 50 % av hela förbrukningen i unionen.
(50)
Undersökningen har visat att efterfrågan på spakmekanismer i unionen fortfarande är betydande. Förbrukningen i unionen minskade endast något under skadeundersökningsperioden, som anges i skälen 63-64 och 98, och unionsmarknaden är fortfarande den största i världen när det gäller spakmekanismer och utgör mer än 50 % av världsmarknaden.
(51)
Det finns vidare få andra marknader för spakmekanismer och det är inte sannolikt att dessa kan ta emot överskottskapaciteten från Kina.
(52)
Som det fastställs i skäl 38 visar dessutom en jämförelse mellan exportpriserna för import från Kina till tredjeländer och priserna på unionsmarknaden att unionsmarknaden kommer att vara attraktiv för sådan lågprisimport om åtgärderna upphävs. Detta beror även på att de rådande priserna i allmänhet är högre på unionsmarknaden än på andra exportmarknader.
(53)
Mot bakgrund av det ovanstående är det sannolikt att exporten från Kina kommer att riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna upphävs.
(54)
Av offentligt tillgängliga uppgifter om tillverkare i Kina framgår att dessa företag ofta främst eller uteslutande riktar sin försäljning mot exportmarknaden.
(55)
Det bör slutligen påpekas att sedan de slutgiltiga åtgärderna infördes har ett antal fall med felaktig klassificering vid import av spakmekanismer konstaterats, där stora volymer separata spakmekanismer och pärmar har deklarerats som kompletta samlingspärmar. Ingen tull har således betalats för importen. Denna felaktiga klassificering föranledde tullkodexkommittén att genom ett uttalande (i november 2010) klargöra att spakmekanismer som importeras under sådana omständigheter måste deklareras separat. Det är för tidigt att säga om uttalandet har haft önskad verkan och kommissionen kommer noga att följa situationen. Detta är emellertid ytterligare ett bevis på att unionsmarknaden trots åtgärderna fortfarande är attraktiv för exporterande tillverkare i Kina.
3.5 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(56)
Som anges i skäl 38 visar en jämförelse mellan de exportpriser till andra tredjeländer som angavs i begäran om översyn och priset på unionsmarknaden att det är mycket sannolikt att dumpningen kan återkomma.
(57)
Med tanke på den betydande produktionskapacitet som är tillgänglig i Kina, de kinesiska tillverkarnas förmåga att snabbt öka sina produktionsvolymer och rikta dem mot export, de sannolikt låga priserna på denna export och unionsmarknadens attraktionskraft för sådan export är det rimligt att anta att exporten av spakmekanismer från Kina till unionen till dumpade nivåer kommer att öka om åtgärderna upphävs.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(58)
Under översynsperioden tillverkades spakmekanismer i unionen av sex kända tillverkare, varav tre är sökande i förevarande ärende. Inga andra företag gav sig till känna som unionstillverkare under undersökningen. Dessa sex tillverkare anses därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (nedan kallade unionsindustrin).
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Inledande anmärkning
(59)
För skadeanalysen erhölls uppgifter från Eurostat och andra statistikkällor som kommissionen hade tillgång till samt från begäran om översyn, svaren på frågeformuläret och kontrollbesöken.
(60)
De makroekonomiska indikatorerna, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningen i unionen och till tredje marknader, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, grundar sig på uppgifter som lämnats av unionsindustrin. De två utvalda unionstillverkarnas svar på frågeformuläret kompletterades med uppgifter som erhölls från samtliga övriga unionstillverkare.
(61)
De mikroekonomiska indikatorerna, dvs. lager, löner, försäljningspriser, lönsamhet, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga, grundar sig på uppgifter som lämnats av de två utvalda unionstillverkarna. Eftersom de utvalda företagen stod för mer än 50 % av unionens sammanlagda uppskattade produktion och försäljning, bedömdes de utvalda unionstillverkarna vara representativa för unionsindustrin med avseende på denna översyn. Uppgifter som avser de två utvalda företagen kan endast ges i indexerad form, i syfte att skydda känsliga konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
(62)
Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna och de icke-närstående importörerna inte samarbetade, grundar sig utvecklingen av importpriset och prisunderskridandet på alternativa källor, såsom begäran om översyn, statistik från Eurostat och annan konfidentiell statistik som kommissionen hade tillgång till samt uppgifter som samlats in under kontrollbesöken. Importuppgifterna grundade sig på begäran om översyn, vilken grundade sig på uppgifter från Eurostat. Eftersom dessa uppgifter även täckte annan import än den berörda produkten, dubbelkontrollerades de och justerades vid behov mot andra konfidentiella statistikkällor som kommissionen hade tillgång till. En del uppgifter nedan har därför indexerats eller grupperats för att skydda konfidentiell statistik.
2. Förbrukningen på unionsmarknaden
(63)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och importen. Det fastställdes att förbrukningen under översynsperioden var 200-350 miljoner enheter.
(64)
Förbrukningen av spakmekanismer i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde delvis på den ekonomiska krisen samt förändrade förbrukningsmönster (t.ex. på grund av främjande av miljövänliga kontor och elektronisk arkivering samt en generell minskning av administrativa arbetstillfällen).
Tabell 1
Förbrukning
2008
2009
2010
ÖP
Volym
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Källa:
Svar på frågeformulär, begäran om översyn, Eurostat och andra statistikkällor som kommissionen har tillgång till.
3. Volym och marknadsandel för importen från Kina
(65)
Som det framgår av tabell 2 minskade marknadsandelen med 54 % under skadeundersökningsperioden.
(66)
Sedan antidumpningstullen infördes 2006 har den kinesiska importen dessutom minskat betydligt från en marknadsandel på 51 % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen till 7-15 % under översynsperioden. Importvolymen från Kina var låg under hela skadeundersökningsperioden på grund av de gällande antidumpningsåtgärderna. Den kinesiska importen var emellertid fortsättningsvis en viktig källa (85-95 % under översynsperioden) när det gäller den totala importen till unionen, på grund av den begränsade exporten av spakmekanismer från andra tredjeländer. Under skadeundersökningsperioden minskade importen med 59 %.
Tabell 2
Import från Kina
2008
2009
2010
ÖP
Index för importvolym (2008 = 100)
100
56
44
41
Index för importens marknadsandel (2008 = 100)
100
66
48
46
Källa:
Svar på frågeformulär, begäran om översyn, Eurostat och andra statistikkällor som kommissionen har tillgång till.
4. Pristrender för import från Kina och prisunderskridande
4.1 Pristrender
(67)
Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade och alternativa källor saknades, var det inte möjligt att fastställa ett exakt importpris. Som förklaras i skäl 21 beror detta på att statistiken ansågs olämplig, eftersom en av källorna också omfattade annan import än den berörda produkten och de övriga källorna inte möjliggjorde en jämförelse av exportpriserna med unionsindustrins priser per produkttyp.
(68)
De andra konfidentiella statistikkällor som kommissionen hade tillgång till ansågs dock vara lämpliga för att fastställa den övergripande trenden för importpriserna från Kina. Trenden för importpriserna visar en prisökning under skadeundersökningsperioden.
Tabell 3
Priser på import av den berörda produkten
2008
2009
2010
ÖP
Kina
Index
100
102
118
118
Källa:
Svar på frågeformulär, begäran om översyn, Eurostat och andra statistikkällor som kommissionen har tillgång till.
4.2 Prisunderskridande
(69)
Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade och alternativa källor saknades, grundade sig beräkningen av prisunderskridandet, som anges i skäl 37, på de exportpriser till tredjeländer som hade angetts i begäran om översyn. Graden av prisunderskridande fastställdes till omkring 20 %.
5. Importvolymer och marknadsandelar för import från andra tredjeländer
(70)
De största tillverkarna av spakmekanismer i världen finns i unionen och Kina. Importen från andra tredjeländer, såsom Indien, befanns vara försumbar, mindre än 1 %.
6. Unionsindustrins ekonomiska situation
(71)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
6.1 Makroekonomiska faktorer
a) Produktion
(72)
Produktionsvolymen i unionen var i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2009. Minskningen 2009, som i viss grad berodde på den globala ekonomiska krisen, kompenserades av en ökning 2010.
(73)
Trots att trenden för försäljningen i unionen var neråtgående, såsom anges i skälen 75-77, kunde unionstillverkarna upprätthålla produktionsnivåerna under skadeundersökningsperioden, eftersom de kunde öka sin export till tredje marknader, som anges i skäl 78.
Tabell 4
Sammanlagd produktion i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Volym (i tusen enheter)
Produktion
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Källa:
Svar på frågeformulär.
b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(74)
Produktionskapaciteten ökade något till följd av de investeringar i extra kapacitet och den modernisering som unionstillverkarna genomförde under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var ganska stabilt, men minskade något 2009. Denna minskning berodde främst på effekterna av den globala ekonomiska krisen under det året.
Tabell 5
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2008
2009
2010
ÖP
Volym (i tusen enheter)
Produktionskapacitet
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapacitetsutnyttjande
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Källa:
Svar på frågeformulär.
c) Försäljningsvolym i unionen
(75)
Av tabellen nedan framgår unionsindustrins försäljningsvolym till oberoende kunder på unionsmarknaden.
Tabell 6
Försäljning till icke-närstående kunder
2008
2009
2010
ÖP
Volym (i tusen enheter)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Källa:
Svar på frågeformulär.
(76)
Försäljningen i unionen minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden.
(77)
Under 2009 sjönk försäljningen med 11 %. Denna nedgång berodde på effekterna av den globala ekonomiska krisen. Under de följande åren återhämtade sig försäljningen och var under översynsperioden nära 2008 års nivå.
d) Försäljning till tredje marknader
(78)
Av tabellen nedan framgår unionsindustrins försäljningsvolym till tredje marknader och att försäljningen ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7
Försäljning till tredjeländer
2008
2009
2010
ÖP
Volym (i tusen enheter)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Källa:
Svar på frågeformulär.
e) Marknadsandel
(79)
Trots den minskade försäljningen i unionen ökade unionsindustrins marknadsandel med 9 % under skadeundersökningsperioden och uppgick under översynsperioden till 80-93 %. Ökningen av unionsindustrins marknadsandel var ett resultat av den minskade förbrukningen i unionen och den minskade marknadsandelen för import från Kina.
Tabell 8
Unionens marknadsandel
2008
2009
2010
ÖP
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Källa:
Svar på frågeformulär, begäran om översyn, Eurostat och andra statistikkällor som kommissionen har tillgång till.
f) Tillväxt
(80)
Mellan 2008 och översynsperioden sjönk förbrukningen i unionen med 12 %. Unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 4 %. Unionstillverkarnas marknadsandel ökade med 9 %.
g) Sysselsättning
(81)
Sysselsättningen inom sektorn i unionen minskade under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var kopplad till moderniseringen och mekaniseringen av produktionsprocessen i unionsindustrin.
Tabell 9
Sysselsättning i unionen
2008
2009
2010
ÖP
Antal anställda
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Källa:
Svar på frågeformulär.
h) Produktivitet
(82)
Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden och var stabil under hela 2010 och under översynsperioden.
(83)
Ökningen av produktiviteten var kopplad till den genomförda moderniseringsprocessen, som beskrivs i skäl 93.
Tabell 10
Produktivitet
2008
2009
2010
ÖP
Produktivitet (i tusen enheter/år)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Källa:
Svar på frågeformulär.
i) Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(84)
Det erinras om att ingen dumpningsberäkning kunde göras på grund av de omständigheter som anges i skälen 19-23. På grundval av en jämförelse mellan normalvärdet, som fastställts på grundval av unionens genomsnittliga försäljningspriser, och exportpriset, som fastställts på grundval av priserna till tredjeländer, fastställdes det emellertid att det är sannolikt att dumpningen kan återkomma.
(85)
Analysen visar att unionsindustrins återhämtning till stor del berodde på införandet av åtgärderna mot dumpad import och att de gällande åtgärderna är effektiva.
6.2 Mikroekonomiska faktorer
a) Lager
(86)
Av tabellen nedan framgår mängden i lager i slutet av respektive period.
Tabell 11
Utgående lager
2008
2009
2010
ÖP
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Källa:
Svar på frågeformulär.
(87)
Undersökningen visade att unionsindustrins lager inte är en relevant indikator för bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom lagernivån varierar efter säsong.
b) Löner
(88)
Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen med 33 % per anställd.
Tabell 12
Löner (kostnad per anställd)
2008
2009
2010
ÖP
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Källa:
Svar på frågeformulär.
c) Försäljningspriser
(89)
De genomsnittliga enhetspriserna för spakmekanismer i unionen ökade något mellan 2008 och översynsperioden. Den relativa minskningen 2010 jämfört med 2009 är kopplad till prisfluktuationer på råvarorna.
Tabell 13
Enhetspris på unionsmarknaden
2008
2009
2010
ÖP
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Källa:
Svar på frågeformulär.
d) Lönsamhet
(90)
De lönsamhetsmarginaler som visas nedan fastställdes genom att unionsindustrins finansiella resultat uttrycktes som en procentandel av omsättningen på unionsmarknaden.
Tabell 14
Lönsamhet
2008
2009
2010
ÖP
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Källa:
Svar på frågeformulär.
(91)
Innan de slutgiltiga åtgärderna infördes 2006 gjorde unionsindustrin stora förluster. Sedan dess har spakmekanismindustrins ekonomiska situation förbättrats under skadeundersökningsperioden, emellertid låg man under översynsperioden fortfarande under den målvinst på 5 % som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen.
e) Investeringar, räntabilitet och kassaflöde
(92)
I nedanstående tabell visas trenden för investeringar, räntabilitet och kassaflöde.
Tabell 15
Investeringar, räntabilitet och kassaflöde
2008
2009
2010
ÖP
Investeringar
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Räntabilitet
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Kassaflöde
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Källa:
Svar på frågeformulär.
(93)
Tack vare återhämtningen efter det att åtgärderna hade införts 2006 kunde industrin genomföra betydande investeringar i en modernisering och utbyggnad av produktionsanläggningarna, särskilt 2008 och 2009. Den förbättrade lönsamheten återspeglas också i det förbättrade kassaflödet.
f) Kapitalanskaffningsförmåga
(94)
Vid undersökningen avslöjades inga särskilda problem med unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga.
6.3 Slutsats om unionsindustrins ekonomiska situation
(95)
Enligt den ovannämnda analysen har unionsindustrins ekonomiska situation förbättrats och industrin har visat sig vara livskraftig efter det att åtgärderna infördes 2006. Med hänsyn till att den ovannämnda positiva utvecklingen inträffade först efter det att åtgärderna hade införts, att sysselsättning minskar och att lönsamheten fortfarande är under målnivån, anses industrins ekonomiska situation dock fortfarande vara bräcklig och sårbar. Slutsatsen dras därför att det finns bevis för att undanröjandet av skadan helt eller delvis är beroende av de gällande åtgärderna.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
(96)
Sedan de gällande åtgärderna infördes har unionsindustrins situation förbättrats avsevärt. Resultaten av den förevarande analysen visar emellertid att unionsindustrin fortfarande är bräcklig och sårbar.
(97)
Under dessa omständigheter bör man analysera sannolikheten för att väsentlig skada återkommer samt undersöka huruvida den förutsebara utvecklingen av volymer och priser för import med ursprung i Kina kommer att förvärra den nuvarande situationen om åtgärderna upphävs, på det sätt som beskrivs i skälen 98-106.
(98)
Det finns två stora tillverkare av spakmekanismer i världen - Kina och unionen. Unionen är den största marknaden för spakmekanismer i världen, följd av Sydamerika och Ryssland. Det finns mindre tillverkare i andra länder, såsom Indien, men dessa inriktar sig på sina respektive hemmamarknader. Förenta staterna och Kanada använder andra arkiveringssystem.
(99)
Det erinras om att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina och att tillverkningen av spakmekanismer i Kina enkelt kan ökas, såsom förklaras i skälen 45-48.
(100)
Det erinras också om att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina i stort sett motsvarar förbrukningen i unionen (se skäl 45).
(101)
Det har också fastställts att en ökning av tillverkningen av spakmekanismer i Kina sannolikt skulle exporteras till unionen om åtgärderna upphävs (se skäl 53). Detta grundar sig på den omständigheten att unionsmarknaden är den största marknaden i världen för spakmekanismer, med en relativt stabil förbrukning, och att de rådande priserna i allmänhet är högre på unionsmarknaden än på andra exportmarknader (se skäl 52). Det bör även beaktas att det förutom unionen och Kina inte finns några andra betydande exportländer som tillverkar spakmekanismer.
(102)
Som anges i skäl 41 kan produktionskapaciteten i Kina dessutom enkelt ökas genom att anställa ytterligare arbetskraft. Exporten från Kina skulle därför kunna tillgodose en eventuellt ökad förbrukning i unionen. Mot bakgrund av det potentiellt låga priset på den kinesiska importen, vilket framgår av en jämförelse med deras priser till marknader i tredjeländer, och den uppenbart obegränsade förmågan att leverera till låga priser, är det mycket sannolikt att unionsindustrin inte skulle kunna dra nytta av en eventuell ökning av efterfrågan, vilket skulle leda till stora förluster av marknadsandelar om åtgärderna upphävs.
(103)
Mot denna bakgrund kan det förväntas att en eventuell framtida kraftigt ökad import av spakmekanismer från Kina till unionen skulle få allvarliga negativa följder för unionsindustrins situation. Som anges ovan förväntas importvolymen av spakmekanismer från Kina att bli omfattande om åtgärderna upphävs. Vidare skulle denna import sannolikt utöva en avsevärd prispress på unionsmarknaden, och således på unionsindustrin, vilket man kan sluta sig till av uppgifterna om prisnivån på marknaderna i tredjeländer. Enligt tillgängliga uppgifter uppskattas de nuvarande kinesiska priserna underskrida priserna i unionen med omkring 20 %, såsom anges i skäl 69, vilket tyder på att det är mycket sannolikt att den kinesiska importen kommer att ske till priser som är betydligt lägre än priserna i unionen om åtgärderna upphävs.
(104)
Unionsmarknadens attraktionskraft på kinesiska exportörer understryks också av försöken till felaktig klassificering för att undvika de gällande antidumpningsåtgärderna (se skäl 55).
(105)
Mot denna bakgrund är det sannolikt att om antidumpningsåtgärderna mot import av spakmekanismer med ursprung i Kina upphävs, kommer detta att leda till en kraftigt ökad importvolym till unionen till mycket låga priser, som med stor sannolikhet betydligt kommer att underskrida försäljningspriserna i unionen. Detta kommer att orsaka väsentlig skada och omintetgöra de investeringar och ansträngningar för återhämtning som industrin gjort under de senaste åren.
(106)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att återkomma om de gällande åtgärderna mot import av spakmekanismer med ursprung i Kina upphävs.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkning
(107)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet.
(108)
Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
(109)
I den ursprungliga undersökningen ansågs det att införandet av åtgärder inte stred mot unionens intresse. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.
(110)
På denna grundval undersöktes det huruvida det, trots slutsatsen om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
2. Unionsindustrins intresse
(111)
Bibehållna antidumpningsåtgärder mot import från det berörda landet skulle stärka unionsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå, eftersom detta skulle bidra till att förhindra att unionsindustrin trängs ut från marknaden på grund av betydande importvolymer från Kina.
(112)
Det finns en uppenbar sannolikhet för återkommande skadevållande dumpning av betydande volymer, som unionsindustrin inte kommer att kunna stå emot. Unionsindustrin skulle därför ha fortsatt nytta av att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls.
(113)
Slutsatsen blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.
3. Importörernas och användarnas intresse
(114)
Som anges ovan lämnade ingen av de identifierade icke-närstående importörerna in svar på frågeformuläret. Importörerna av spakmekanismer är i regel också användare av den berörda produkten, eftersom de använder den för tillverkning av samlingspärmar.
(115)
Flera användare, dvs. tillverkare av samlingspärmar, gav sig till känna under undersökningen. Endast en användare svarade på frågeformuläret, men på grund av de lämnade uppgifternas kvalitet kunde svaren endast till viss del kontrolleras under kontrollbesöket.
(116)
Den användare som kontrollerades hävdade att antidumpningsåtgärder också bör införas på import av samlingspärmar från Kina. Inga bevis lades emellertid fram till stöd för detta påstående.
(117)
Två användare invände mot att åtgärderna bibehålls. Inga uppgifter lades emellertid fram till stöd för invändningarna.
(118)
Analysen visade också att om de kinesiska exportörerna skulle bli de enda leverantörerna av spakmekanismer till följd av att åtgärderna upphävs, skulle även ställningen för tillverkare av samlingspärmar hotas, eftersom konkurrensen på världsmarknaden för spakmekanismer skulle försvinna. Det ansågs därför att de gällande åtgärderna bidrar till variationen i utbudet och konkurrensen på världsmarknaden för spakmekanismer, vilket i sista hand är i användarnas intresse.
(119)
Tre andra användare, som endast använder spakmekanismer som tillverkas i unionen, höll sig neutrala, men en av dem uttryckte sitt stöd för att åtgärderna bibehålls.
(120)
Eftersom kostnaden för spakmekanismer utgör en minimal procentandel av återförsäljningspriset för samlingspärmar har åtgärderna praktiskt taget ingen, om alls någon, effekt på priset för slutprodukten (samlingspärmar) och således inga konsekvenser för slutanvändarna.
4. Slutsats om unionens intresse
(121)
Med beaktande av samtliga de faktorer som beskrivits ovan dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(122)
Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inlämnade uppgifter och synpunkter analyserades, men de ändrade inte de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla antidumpningsåtgärderna.
(123)
Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av spakmekanismer med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av spakmekanismer som i allmänhet används för förvaring av ark och andra dokument i samlingspärmar och brevordnare, som omfattas av KN-nummer ex 8305 10 00 (Taric-nummer 8305100050) och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina. Dessa spakmekanismer består av bågformiga kraftiga metalldelar (normalt två) på en bottenplatta och har åtminstone en öppningsmekanism som gör det möjligt att sätta in och arkivera ark och andra dokument.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Tillverkare
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kina
27,1 %
A729
Övriga företag
47,4 %
A999
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 augusti 2012.