PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 78/2013
av den 17 januari 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Provisoriska åtgärder
(1)
Den 31 juli 2012 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) nr 699/2012 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet.
(2)
Förfarandet inleddes genom ett tillkännagivande om inledande (3) som offentliggjordes den 1 november 2011 till följd av ett klagomål som hade ingetts den 20 september 2011 av Defence committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 40 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa rördelar av järn eller stål.
(3)
Som det anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. Efterföljande förfarande
(4)
Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta och analysera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna.
3. Stickprovsförfarande
(6)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande stickprovsförfarandet avseende unionstillverkare, icke-närstående importörer och exporterande tillverkare, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 5-11 i förordningen om preliminär tull.
4. Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer
(7)
Det erinras om att slutgiltiga antidumpningsåtgärder är i kraft avseende vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Malaysia, Folkrepubliken Kina, Republiken Korea och Thailand, och efter kringgående också avseende vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, men avsända från Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna och Taiwan (med vissa undantag) (4). De länder som nämns i föregående mening kallas nedan länder som omfattas av antidumpningsåtgärder.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)
Som det anges i skäl 17 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallad den berörda produkten).
(9)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 17-20 i förordningen om preliminär tull.
C. DUMPNING
1. Ryssland
1.1 Normalvärde
(10)
En rysk exporterande tillverkare hävdade att endast uppgifter från ryska företag borde ha använts vid beräkningen av dumpningsmarginalen och att det inte är korrekt att använda uppgifter från turkiska företag. Det bör erinras om att eftersom inga ryska exporterande tillverkare samarbetade, fastställdes normalvärdet för Ryssland i enlighet med artikel 18.1 och 18.5 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter, närmare bestämt uppgifter från de turkiska exporterande tillverkare som använder ryska sömlösa stålrör som insatsvara för tillverkning av den berörda produkten. Detta påstående avvisas därför.
(11)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande fastställandet av normalvärdet, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 22-25 i förordningen om preliminär tull.
1.2 Exportpris
(12)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande fastställandet av exportpriset, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 26 och 27 i förordningen om preliminär tull.
1.3 Jämförelse
(13)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande jämförelsen av exportpriset och normalvärdet, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 28 och 29 i förordningen om preliminär tull.
1.4 Dumpningsmarginal
(14)
En rysk exporterande tillverkare hävdade att den preliminära antidumpningstullen på 23,8 % inte är motiverad mot bakgrund av att företaget endast exporterar knärör av stål till unionen och detta endast i väldigt små mängder. Knärör av stål ingår emellertid i den produkt som är föremål för undersökningen och detta har inte bestritts av någon av de berörda parterna. Dessutom är kriteriet för att import till unionen ska betraktas som försumbar i den mening som avses i artiklarna 5.7 och 9.3 i grundförordningen endast tillämpligt på en landsomfattande nivå och inte avseende enskilda företag. Detta påstående avvisas därför.
(15)
En annan rysk exporterande tillverkare hävdade att den inte ägnat sig åt dumpning och att detta styrks av att företaget vid ett flertal tillfällen har förlorat upphandlingar till konkurrenter i unionen avseende leveranser av knärör och rörböjar. Liksom ovan erinras det om att inga ryska exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen, och därför gjordes dumpningsberäkningarna för Ryssland i enlighet med artikel 18.1 och 18.5 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. Även om detta påstående beaktas, bör det påpekas att den omständigheten att den ryska exporterande tillverkaren förlorat upphandlingar till konkurrenter i unionen inte på något sätt motsäger konstaterandet om dumpning. Detta påstående avvisas därför.
(16)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande beräkningen av dumpningsmarginalen, bekräftas slutsatserna i skälen 30 och 31 i förordningen om preliminär tull.
(17)
Den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Alla företag
23,8 %
2. Turkiet
2.1 Normalvärde
(18)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande fastställandet av normalvärdet, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 32-40 i förordningen om preliminär tull.
2.2 Exportpris
(19)
En exporterande tillverkare hävdade att vinstmarginalen vid sjöfrakt, dvs. skillnaden mellan de fraktkostnader som faktureras tillverkarens kunder och den fraktkostnad som den exporterande tillverkaren betalar till rederiet, bör inkluderas i exportpriset. Enligt artikel 2.8 i grundförordningen ska exportpriset emellertid vara det pris som faktiskt betalas eller ska betalas för produkten när den säljs på export från exportlandet till unionen. En vinstmarginal som erhålls vid transport av produkten till kunden kan inte anses utgöra en del av exportpriset för själva produkten. Detta påstående avvisas därför.
(20)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande fastställandet av exportpriset, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 41-43 i förordningen om preliminär tull.
2.3 Jämförelse
(21)
Turkish Steel Exporters' Association (ÇIB) hävdade att de betydande prisskillnaderna mellan sömlösa och svetsade rördelar inte har beaktats korrekt vid jämförelsen mellan exportpris och normalvärde. Alla de samarbetsvilliga företagen har emellertid lämnat in uppgifter om varje enskild transaktion när det gäller försäljningen av sömlösa och svetsade rördelar. Dessa uppgifter har explicit använts vid jämförelsen mellan exportpris och normalvärde. Med andra ord har sömlösa rördelar endast jämförts med sömlösa rördelar, och svetsade rördelar har endast jämförts med svetsade rördelar. Detta påstående avvisas därför.
(22)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande jämförelsen, bekräftas slutsatserna i skäl 44 i förordningen om preliminär tull.
2.4 Dumpningsmarginaler
a) Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
(23)
Det erinras om att den preliminära individuella dumpningsmarginalen för en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och företagets vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen. Eftersom inga synpunkter inkom beträffande fastställandet av dumpningsmarginalen för det företaget, bekräftas de preliminära slutsatserna i skäl 46 i förordningen om preliminär tull.
(24)
För de båda andra samarbetsvilliga företagen visade dumpningsberäkningarna att företagen bedrev riktad dumpning såväl under en bestämd tid som för vissa kunder och regioner. Det fanns ett klart mönster för deras exportpriser som skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tider (upp till 30 % för identiska modeller av den berörda produkten). En dumpningsberäkning på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris enligt metoden i artikel 2.11 första meningen första delen i grundförordningen avspeglade inte till fullo den grad av dumpning som de två berörda tillverkarna utövade, vilket visas i skäl 27 i den här förordningen. Dumpningsmarginalen kunde inte heller fastställas genom en jämförelse transaktion för transaktion enligt metoden i artikel 2.11 första meningen andra delen i grundförordningen mellan enskilda normalvärden och enskilda exportpriser till unionen, eftersom antalet inhemska transaktioner som motsvarade exporttransaktionerna inte var tillräckligt för att fastställa normalvärdet, vilket visas i skäl 28.
(25)
För att till fullo återspegla den dumpning som utövades av de båda berörda företagen jämfördes därför, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt i deras fall med priset i varje enskild exporttransaktion till unionen. Eftersom denna jämförelsemetod är ett undantag från de två förstnämnda metoderna i artikel 2.11 i grundförordningen, kontrollerade kommissionen noggrant att det var helt klart att villkoren för att tillämpa denna metod var uppfyllda i detta fall. Utförliga uppgifter om beräkningen av dumpning, inklusive konstaterade exportprismönster, har meddelats. Inga av de turkiska exporterande tillverkarna ifrågasatte de uppgifter som legat till grund för beräkningarna.
(26)
Däremot hävdade de båda samarbetsvilliga företagen, ÇIB och den turkiska regeringen att de inte fått tillräckliga förklaringar om hur det fastställts att de båda turkiska exporterande tillverkarna ägnade sig åt riktad dumpning, och att ett eventuellt mönster för deras exportpriser under alla omständigheter var oavsiktligt. Vid ett möte med förhörsombudet, som hade begärts av de två turkiska exportörerna, erhöll de båda företagen ingående förklaringar om hur det fastställts att riktad dumpning förelåg och om beräkningarna av dumpningsmarginalen. Kommissionen klargjorde också att även om mönstret för deras exportpriser var oavsiktligt (5) innebar det riktad dumpning. Det bör påpekas att grundförordningen inte kräver att den utredande myndigheten ska ange eventuella orsaker till riktad dumpning, t.ex. växelkursfluktuationer eller differentierad regional prissättning. Det är tillräckligt att enbart konstatera att det finns ett mönster för exportpriserna vilket väsentligen skiljer sig mellan olika inköpare, regioner eller tider (6). Utöver mötet med förhörsombudet har de båda företagen också erhållit företagsspecifika förklaringar. Dessutom har en verbalnot sänts till Turkiets ständiga delegation vid unionen med klargöranden av hur det fastställts att riktad dumpning förelåg och den metod som tillämpades vid beräkningen av dumpningsmarginalen. Vid ett annat möte med förhörsombudet, som hade begärts av ÇIB, erhöll även ÇIB ingående förklaringar om hur det fastställts att riktad dumpning förelåg och beräkningarna av dumpningsmarginalen.
(27)
För var och en av de båda exporterande tillverkarna fastställdes i undersökningen tre tydliga mönster för deras exportpriser för huvuddelen av deras exportförsäljning till unionen, dvs. att exportpriserna skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tider, vilket framgick av de grundläggande uppgifter som meddelades till parterna. På grundval av detta resultat, som erhölls genom en grundlig granskning av de särskilda omständigheterna i fallet, var det nödvändigt att konstatera att riktad dumpning förelåg. Eftersom väsentliga skillnader i exportpriserna hade fastställts, och eftersom ett enda av dessa mönster för exportpriserna räckte för att tillämpa metoden att jämföra det vägda genomsnittet med varje enskild exporttransaktion, ansågs denna jämförelsemetod lämplig i detta särskilda fall. För vart och ett av de båda företagen skiljer sig dessutom det sammanlagda värdet av den dumpning som fastställts genom jämförelse av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten till unionen (den första symmetriska metoden) betydligt från det sammanlagda värdet av den dumpning som fastställts genom jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt och priset för varje enskild exporttransaktion till unionen (den asymmetriska metoden), vilket framgick av de grundläggande uppgifter som meddelades till parterna. Därför kan det konstateras att tillämpning av den första symmetriska metoden skulle få till följd att på ett missvisande sätt dölja den riktade dumpningen som ägde rum under en viss tid, i vissa regioner och till vissa kunder. Med andra ord skulle den dumpningsmarginal som beräknats enligt den första symmetriska metoden inte återspegla hela den dumpning som de två berörda företagen bedrev.
(28)
Dumpningsmarginalen kunde inte heller fastställas genom en jämförelse transaktion för transaktion mellan enskilda normalvärden och enskilda exportpriser till unionen enligt artikel 2.11 första meningen andra delen i grundförordningen (den andra symmetriska metoden). Den metoden förutsätter att man identifierar inhemska transaktioner som är jämförbara med enskilda exporttransaktioner, med beaktande av bl.a. försäljningsvolym och transaktionens datum. Med tanke på avsaknaden av ett tillräckligt antal inhemska transaktioner för beräkning av ett normalvärde som motsvarar exporttransaktionerna, kunde ingen dumpningsmarginal beräknas enligt den andra symmetriska metoden. Eftersom det konstaterats föreligga ett mönster av exportpriser som skilde sig väsentligt åt mellan olika inköpare, regioner och tider och eftersom de två symmetriska metoderna inte skulle återspegla hela dumpningen, befanns det lämpligt att beräkna dumpningsmarginalen enligt den asymmetriska metoden i artikel 2.11 andra meningen.
(29)
De båda samarbetsvilliga företagen och ÇIB hävdade att det var oberättigat att jämföra exportpriserna omvandlade till turkiska lira, eftersom försäljningen till unionen skedde i euro, medan turkiska lira endast användes av redovisningsskäl. De hävdade att växelkursfluktuationerna mellan euro och turkiska lira hade en betydande inverkan på de fastställda priserna och oundvikligen påverkade resultatet av jämförelsen av exportpriserna under olika tider på ett oberättigat sätt. Det är emellertid kommissionens fasta praxis att jämföra exportpriser och beräkna dumpningsmarginalen i redovisningsvalutan för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i exportlandet. Det bör påpekas att de kostnader och inhemska priser som använts för att beräkna normalvärdet är angivna i turkiska lira. Därför görs jämförelsen mellan exportpriser och normalvärde i den valutan. Den enda rimliga metoden för att fastställa ett mönster i exportpriserna, enligt samma dumpningsberäkning, är att använda samma exportpriser som redan är angivna i turkiska lira. Grundförordningen innehåller inte heller några krav på en analys av möjliga orsaker till riktad dumpning, såsom växelkursfluktuationer (7). Detta påstående avvisas därför.
(30)
De båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hävdade att vid fastställande av ett mönster för exportpriserna bör vägda genomsnittspriser för jämförbara produkttyper beaktas och inte aritmetiska genomsnittspriser. I artikel 2.11 i grundförordningen hänvisas emellertid till ett mönster för exportpriserna, inte till ett mönster för vägda genomsnittliga exportpriser eller ett mönster för exportvärden. Användning av ett vägt genomsnittligt exportpris skulle snedvrida analysen, eftersom exportens volym skulle beaktas och inte endast exportpriserna. Också om vägda genomsnittliga priser används i stället för aritmetiska genomsnittliga exportpriser, kan dock ett mönster för exportpriserna fastställas som skiljer sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tider. Två parter ifrågasatte att eventuella skillnader i exportprismönstren var väsentliga, om vägda genomsnittspriser används. Det bör påpekas att parterna inte ifrågasätter sakuppgifterna, som grundas på aritmetiska genomsnitt, eftersom det enligt vad som sagts ovan är den lämpliga beräkningsmetoden. Detta påstående avvisas därför.
(31)
ÇIB hävdade att tillämpningen av nollställning är oberättigad och hänvisade till en rapport från WTO:s överprövningsorgan (8) (nedan kallad rapporten om sänglinne) där en nollställning konstaterades strida mot WTO:s antidumpningsavtal. Tribunalen har dock konstaterat (9) att utslaget i rapporten om sänglinne inte är tillämpligt vid riktad dumpning. Rapporten om sänglinne rör i själva verket bara nollställning när den första symmetriska metoden tillämpas, och kan inte anses avse nollställning som används i samband med den asymmetriska metoden. Även om det, som WTO:s överprövningsorgan konstaterat, strider mot artikel 2.4.2 i 1994 års antidumpningsavtal och är orättvist att tillämpa nollställningsmetoden i samband med den första symmetriska metoden, särskilt om ett exportprismönster saknas, strider det inte mot den bestämmelsen eller mot artikel 2.11 i grundförordningen eller mot kravet på en rättvis jämförelse i artikel 2.10 i grundförordningen att tillämpa nollställning i samband med den asymmetriska metoden, förutsatt att de två förutsättningarna för tillämpning av den metoden föreligger. Dessutom har nollställning visat sig vara matematiskt nödvändig för att nå resultat som skiljer den asymmetriska metoden från den första symmetriska metoden. Om nedsättningen inte görs kommer den asymmetriska metoden alltid att ge samma resultat som den första symmetriska metoden. Detta påstående avvisas därför.
(32)
ÇIB hävdade vidare att användningen av nollställning innebär ett åsidosättande av regeln om lägsta tull. ÇIB hävdade att på grund av nollställningen har dumpningsmarginalerna beräknats till en högre nivå än vad som borde ha varit fallet.
(33)
Användningen av nollställning i samband med den asymmetriska metoden hindrar emellertid inte att regeln om lägsta tull tillämpas. Oavsett vilken metod som använts har dumpningsmarginalen för alla de tre samarbetsvilliga företagen jämförts med nivån för undandröjande av skada för respektive företag i syfte att säkerställa att den lägre av dessa bestämmer tullsatsen. Detta påstående avvisas därför.
(34)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande dumpningsmarginalerna för de undersökta företagen, bekräftas slutsatserna i skälen 47 och 48 i förordningen om preliminär tull.
b) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag
(35)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande dumpningsmarginalen för ickesamarbetsvilliga företag, bekräftas de preliminära slutsatserna i skäl 49 i förordningen om preliminär tull.
(36)
De landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:
Företag
Dumpningsmarginal (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alla övriga företag
16,7
D. SKADA
1. Unionstillverkning, unionsindustri och förbrukning
(37)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande unionstillverkningen, unionsindustrin och förbrukningen bekräftas innehållet i skälen 51-54 i förordningen om preliminär tull.
2. Import från de berörda länderna
2.1 Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar
(38)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB att en sammantagen bedömning av den dumpade importen från de båda berörda länderna inte var berättigad. ÇIB upprepade i princip de turkiska exporterande tillverkarnas synpunkter efter inledandet av förfarandet och hävdade att importen från Ryssland och Turkiet uppvisar olika trender i fråga om volym och priser.
(39)
Som det anges i skäl 59 i förordningen om preliminär tull visade undersökningen att importen från Turkiet är relativt stabil i fråga om volymer, medan importen från Ryssland ökar i absoluta tal. Eftersom efterfrågan minskade under skadeundersökningsperioden, ökade emellertid marknadsandelarna för importen från båda länderna.
(40)
Samtidigt förefaller det inte finnas några avsevärda skillnader i prissättningen. De ryska genomsnittliga priserna är något lägre, men ligger ändå mycket nära de turkiska genomsnittliga priserna. Det bör i detta sammanhang också erinras om att undersökningen visade ett betydande prisunderskridande på upp till omkring 30 % för företag i båda länderna (se skäl 65 i förordningen om preliminär tull). Detta påstående avvisas därför.
(41)
ÇIB hävdade också att importen från Turkiet bör betraktas som obetydlig och påpekade att i ett tidigare ärende som avsåg en liknande produkt, dvs. ”rördelar från Kina, Kroatien, Slovakien, Taiwan och Thailand” (10), betraktades importen från Slovakien och Taiwan som obetydlig (trots att den översteg miniminivån) och verkningarna bedömdes därför inte sammantaget med dumpad import från andra länder.
(42)
Det bör i detta sammanhang påpekas att, vad gäller rördelar från Kina, Kroatien, Slovakien, Taiwan och Thailand, importen från Slovakien och Taiwan faktiskt konstaterades vara dumpad, och att den trots att den hade en marknadsandel på över 1 % inte bedömdes sammantaget med annan dumpad import. Situationen i det ärendet var emellertid en helt annan än i det aktuella ärendet, eftersom importen från Slovakien och Taiwan förlorade marknadsandelar i snabb takt och inte betraktades som betydande vid en jämförelse med importvolymerna från andra länder, och följaktligen inte ansågs vålla någon skada. I det aktuella ärendet däremot ökar importen från både Turkiet och Ryssland sin marknadsandel och är jämförbar sinsemellan i fråga om volym. Detta påstående avvisas därför.
(43)
ÇIB hävdade även att konkurrensvillkoren för importen från Turkiet respektive Ryssland inte är likartad, eftersom det finns ”skillnader i försäljningens geografiska koncentration”. ÇIB har lämnat in statistik som visar att Turkiet under undersökningsperioden koncentrerade mer än 70 % av sin försäljning till Spanien, Frankrike, Italien och Polen, medan Ryssland koncentrerade nästan all sin försäljning till Tjeckien och Tyskland.
(44)
Det bör i detta sammanhang påpekas att skillnader i försäljningens geografiska koncentration inte kan betraktas som en indikation på olika konkurrensvillkor. Eftersom unionen utgör en gemensam marknad, är införselstället för importen normalt inte avgörande för importens konkurrenskraft gentemot annan import eller den likadana produkten. När det gäller konkurrensvillkoren erinras också om att priserna på importen från Ryssland respektive Turkiet är likartade, att importen från båda länderna konstaterades underskrida unionstillverkarnas priser och att försäljningskanalerna är likartade. Detta påstående avvisas därför.
(45)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande den sammantagna bedömningen av den dumpade importen från de berörda länderna, bekräftas innehållet i skälen 55-60 i förordningen om preliminär tull.
2.2 Den berörda dumpade importens volym och marknadsandel samt importpriser och prisunderskridande
(46)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande den berörda dumpade importens volym och marknadsandel eller importpriser och prisunderskridande, bekräftas innehållet i skälen 61-65 i förordningen om preliminär tull.
(47)
Det erinras om att den berörda dumpade produkten med ursprung i de berörda länderna som såldes i unionen underskred unionsindustrins priser med upp till omkring 30 %.
3. Unionsindustrins situation
(48)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB och den turkiska regeringen att eftersom unionsindustrin ökade sin marknadsandel med omkring 3 % mellan 2008 och undersökningsperioden, borde kommissionen ha dragit slutsatsen att unionsindustrin inte led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.
(49)
I detta sammanhang bör det för det första påpekas att det i förordningen om preliminär tull tydligt angavs (se t.ex. skälen 72, 86 eller 91 i den förordningen) att unionsindustrins marknadsandel ökat något. För det andra klargörs det i skäl 72 i förordningen om preliminär tull att den ökade marknadsandelen berodde på att unionstillverkarnas försäljningsvolym minskade något mindre än förbrukningen under skadeundersökningsperioden.
(50)
Det bör vidare påpekas att förutom den lagerminskning som nämns nedan, är marknadsandelen en av få, eller till och med den enda, skadeindikatorn som uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Detta påstående avvisas därför.
(51)
Den turkiska regeringen hävdade också att minskningen av de utvalda unionstillverkarnas utgående lager är en indikation på att unionsindustrin inte vållats någon skada.
(52)
Det bör i detta sammanhang påpekas att som det anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull minskade de utvalda unionstillverkarnas utgående lager med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden.
(53)
Kommissionen medger att en minskning av lagren kan ses som ett positivt tecken, men endast i en situation där försäljningen ökar snabbare än tillverkningen. Detta är emellertid inte fallet i den aktuella undersökningen. Tvärtom beror minskningen av lagren i detta fall endast på att tillverkningsvolymen minskade snabbare än försäljningen. Under dessa omständigheter kan minskningen av lagren inte ses som ett positivt tecken. Detta påstående avvisas därför.
(54)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas innehållet i skälen 66-88 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av den dumpade importen
(55)
Eftersom inga särskilda synpunkter inkom, bekräftas skälen 90-93 i förordningen om preliminär tull.
2. Verkningar av andra faktorer
(56)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB och den turkiska regeringen att den faktiska orsaken till den eventuella skada som unionsindustrin lidit är lågprisimporten från andra tredjeländer, särskilt länder som omfattas av antidumpningsåtgärder.
(57)
I detta sammanhang bör det påpekas att som det anges i skäl 96 i förordningen om preliminär tull fortsatte importen från de åtta länder som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionsmarknaden, men dess marknadsandel minskade från 21 % under 2008 till 17 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import ligger i allmänhet lägre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna. Även när hänsyn tas till den tillämpliga antidumpningstullen är priserna på denna import låga och jämförbara med priserna på den ryska och turkiska importen samt lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser.
(58)
Det kan dock noteras att för de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder (liksom för alla tredjeländer) finns bara begränsad statistik och genomsnittspriser att tillgå, så de fastställda prisskillnaderna behöver inte nödvändigtvis bevisa något och kan bero på en annorlunda produktmix. Vidare uppvisar importen från de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder en tydligt nedåtgående trend. Således bekräftas slutsatsen att denna import inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och ökningen av den dumpade importen från Turkiet och Ryssland.
(59)
När det gäller importen från andra tredjeländer minskade dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden från 7 % 2008 till 6 % under undersökningsperioden, medan Rysslands och Turkiets marknadsandelar ökade. De genomsnittliga priserna på denna import var i allmänhet högre än för den dumpade importen från de berörda länderna och låg nära unionstillverkarnas genomsnittspriser. De anses således inte bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och ökningen av den dumpade importen från Turkiet och Ryssland. Detta påstående avvisas därför och den preliminära slutsatsen att importen från tredjeländer inte bryter orsakssambandet bekräftas.
(60)
Den turkiska regeringen hävdade också att den eventuella skada som unionsindustrin lidit orsakas av ökade tillverkningskostnader till följd av minskad efterfrågan.
(61)
Det bör i detta sammanhang påpekas att som det anges i skäl 101 i förordningen om preliminär tull är den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 med all sannolikhet orsaken till den minskade förbrukningen av rördelar. Förbrukningen minskade med över 40 % mellan 2008 och 2009 och låg sedan kvar på denna låga nivå under resten av skadeundersökningsperioden (även om den ökade något under undersökningsperioden). Eftersom de fasta kostnaderna utgör upp till 40 % av unionstillverkarnas tillverkningskostnader, medför den minskade efterfrågan, försäljningen och produktionen betydligt högre tillverkningskostnader per enhet. Detta har naturligtvis haft en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet.
(62)
Det står emellertid klart att de eventuella negativa effekter som de högre tillverkningskostnaderna per enhet medförde förvärrades till följd av att unionsindustrins priser föll på grund det kraftiga pristrycket och det betydande prisunderskridandet från den dumpade importen från Turkiet och Ryssland. Vid en normal marknadssituation bör unionsindustrin ha möjlighet att minimera inverkan av ökade enhetskostnader genom att åtminstone behålla den normala prisnivån, vilket helt klart inte var möjligt med det pristryck som utövades av den onaturligt billiga dumpade importen från de berörda länderna.
(63)
Detta påstående avvisas därför och det konstateras slutgiltigt att den minskade efterfrågans eventuella negativa effekt inte kan bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland och Turkiet.
(64)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas innehållet i skälen 94-106 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
(65)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB att om åtgärder införs, kommer klaganden Erne Fittings att få en monopolliknande ställning på unionsmarknaden.
(66)
Det bör i detta sammanhang påpekas att Erne endast är en av två klagande och att den andra, Interfit, är av liknande storlek som Erne. Uppgifterna om de utvalda unionstillverkarna i förordningen om preliminär tull omfattade dessutom en tredje unionstillverkare, Virgilio Cena & Figli. Vidare finns det ett betydande antal mindre företag i unionen som tillverkar och säljer den produkt som är föremål för undersökningen samt en betydande import från andra källor. Mot denna bakgrund anses det inte finnas någon risk för att Erne skulle få en monopolliknande ställning.
(67)
Eftersom inga andra synpunkter inkom, bekräftas skälen 107-117 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot den dumpade importen från de berörda länderna.
G. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(68)
Eftersom inga särskilda synpunkter inkom, bekräftas innehållet i skälen 118-120 i förordningen om preliminär tull.
2. Slutgiltiga åtgärder
(69)
Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse konstateras att en slutgiltig antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten och att denna, i enlighet med artikel 9 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen.
(70)
Eftersom inga ryska exporterande tillverkare samarbetade, beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för Ryssland, såsom det förklaras i skälen 21-31 i förordningen om preliminär tull; denna dumpningsmarginal bekräftas härmed.
(71)
Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för Turkiet på grundval av en rimlig metod som ledde till en marginal som är högre än den högsta av de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen, såsom det förklaras i skäl 49 i förordningen om preliminär tull; denna övriga dumpningsmarginal bekräftas härmed.
(72)
På grundval av det ovanstående föreslås följande tullsatser:
Land
Företag
Slutgiltig antidumpningstull (%)
Ryssland
Alla företag
23,8
Turkiet
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alla övriga företag
16,7
(73)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som är tillämplig för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan kommer att omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(74)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (11) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(75)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet och slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist för att inkomma med synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.
(76)
Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter inkom inlagor från klaganden, de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Turkiet och ÇIB. De bägge turkiska tillverkarna och ÇIB begärde och beviljades ett möte.
(77)
Klaganden instämde i alla de meddelade konstaterandena. De två turkiska exportörernas och ÇIB:s muntliga och skriftliga synpunkter utgjorde en upprepning av de synpunkter som redan lämnats på det preliminära meddelandet av uppgifter. Det kan konstateras att ingen av de berörda parterna ifrågasatte de uppgifter som legat till grund för processen.
(78)
En motivering för och ett svar på påståendet om tillämpning av den asymmetriska metoden, inbegripet nollställning i dumpningsberäkningen, återfinns i skälen 24-33. Användningen av turkiska lira vid fastställandet av exportprismönster förklaras och det därtill hörande påståendet bemöts i skäl 29. Användningen av aritmetiska medelpriser i stället för vägda medelpriser i kartläggningen av exportprismönster förklaras och det därtill hörande påståendet bemöts i skäl 30. Påståendet att vinstmarginal vid sjöfrakt borde inkluderas i exportpriset beskrivs och vederläggs i skäl 19. Påståendet att ingen sammanlagd bedömning av turkisk och rysk export är motiverad eftersom den turkiska och ryska försäljningen har olika geografisk fördelning beskrivs och vederläggs i skälen 43 och 44. Påståendet att unionsindustrin inte led någon skada eftersom dess marknadsandel ökade bemöts och vederläggs i skälen 48-50.
(79)
Eftersom inga argument som kunde påverka den slutgiltiga bedömningen av ärendet inkom efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, behöver de ovanstående konstaterandena inte ändras.
H. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(80)
Med hänsyn till storleken på den dumpningsmarginal som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), med ursprung i Ryssland och Turkiet.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstull (%)
Taric-tilläggsnummer
Ryssland
Alla företag
23,8
-
Turkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AS, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Alla övriga företag
16,7
B999
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 699/2012 om import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet ska tas ut slutgiltigt.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2013.