PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 307/2014
av den 24 mars 2014
om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %.
(2)
Genom förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrade rådet de gällande åtgärderna för en exporterande producent och därefter den tullsats som införts för ”alla övriga företag”, vilken efter ändringen uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %.
(3)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 (4) tullsatsen på mellan 3,1 % och 14,3 %.
2. Begäran om översyn
(4)
Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran lämnades in av River Kwai International Food Industry Co. Ltd (nedan kallad sökanden), som är en exporterande producent i Thailand.
(5)
Begäran var begränsad till att gälla en undersökning av dumpning avseende sökanden.
(6)
I sin begäran lämnade sökanden prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär, när det gäller dumpning från sökandens sida.
(7)
Sökanden hävdade särskilt att de ändrade omständigheterna består i ändringar av det produktsortiment sökanden saluför, vilket har en direkt inverkan på företagets produktionskostnader. En jämförelse mellan företagets priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen visade att dumpningsmarginalen verkar vara lägre än den nuvarande åtgärdsnivån.
3. Inledande av en partiell interimsöversyn
(8)
Efter samråd med rådgivande kommittéen fastslog kommissionen att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn begränsad till undersökning av dumpning avseende sökanden. På grundval av detta offentliggjorde kommissionen den 14 februari 2013 i Europeiska unionens officiella tidning (5) ett tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn, nedan kallat tillkännagivandet om inledande, enligt artikel 11.3 i grundförordningen.
4. Översynsperiod
(9)
Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 juli 2011-31 december 2012 (nedan kallad översynsperioden).
5. Parter som berörs av undersökningen
(10)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet samt intresseorganisationen som företräder unionstillverkarna (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, nedan kallad AETMD) om att en interimsöversyn inletts.
(11)
Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(12)
De skriftliga synpunkter som AETMD lagt fram har tagits under övervägande och har där så visat sig vara lämpligt beaktats.
(13)
För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra frågan om dumpning. Kommissionen genomförde ett kontrollbesök i sökandens lokaler i Bangkok och Kanchanaburi i Thailand.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(15)
Den produkt som översynen gäller är densamma som definieras i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30, och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand.
2. Likadan produkt
(16)
Som konstaterades i den ursprungliga undersökningen och bekräftades vid översynen vid giltighetstidens utgång har den sockermajs som produceras och säljs i unionen och den sockermajs som produceras och säljs i Thailand huvudsakligen samma fysikaliska och kemiska egenskaper och samma grundläggande ansvarsområden som den sockermajs som produceras i Thailand och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
1. Fastställande av normalvärde
(17)
I enlighet med artikel 2.2 första meningen i grundförordningen fastställde kommissionen först huruvida sökandens totala försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten under översynsperioden var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden.
(18)
Försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten befanns vara representativ.
(19)
Därefter identifierade kommissionen de produkttyper på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes för export till unionen.
(20)
För var och en av dessa produkttyper fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen.
(21)
Kommissionen konstaterade att sökandens försäljning på hemmamarknaden var representativ beträffande alla typer av produkter som exporteras till unionen.
(22)
Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för beräkning av normalvärdet enligt artikel 2.4 i grundförordningen.
(23)
Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om
-
försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och
-
det viktade genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är högre än produktionskostnaden per enhet.
(24)
Kommissionens analys visade att mer än 90 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det viktade genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden per enhet. Normalvärdet beräknades därför som ett viktat genomsnitt av priset vid all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden.
2. Fastställande av exportpriset
(25)
All sökandens försäljning för export till unionen skedde till icke-närstående kunder i unionen eller Thailand. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
3. Jämförelse
(26)
Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik.
(27)
När så var motiverat justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset med hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och därmed prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(28)
I de fall där det var tillämpligt och motiverat justerades värdena med hänsyn till skillnader i kostnader för transport, försäkring, hantering och lastning, förpackning, provisioner, krediter och bankavgifter.
(29)
Sökanden begärde att en justering enligt artikel 2.10 d i grundförordningen skulle göras för en skillnad i varumärkesvärde när produkten såldes under eget varumärke på hemmamarknaden jämfört med när den såldes under eget varumärke på unionsmarknaden. Varumärkesvärdet på sökandens eget varumärke skulle vara högre på den thailändska marknaden än på unionsmarknaden. För att styrka sitt påstående hänvisade sökanden till den justering som gjorts i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång.
(30)
Sökandens situation i denna interimsöversyn skiljer sig dock från de övriga exporterande producenterna för vilka justering beviljades i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. Justeringen som gjordes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång gäller specifikt exporterande producenter vilkas försäljning på hemmamarknaden sker under deras eget varumärke, medan försäljningen till unionen sker under en detaljhandlares varumärke. I denna interimsöversyn sker sökandens försäljning under eget varumärke både på hemmamarknaden och på unionens marknad. Den justering som gjordes i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång gällde dessutom vinstmarginalen vid konstruktion av normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen. I denna interimsöversyn grundas dock normalvärdet på sökandens faktiska priser på hemmamarknaden.
(31)
När det gäller den påstådda avsaknaden av varumärkesvärde vid försäljning till unionsmarknaden är importören av den berörda produkten med sökandens varumärke specialiserad på import av livsmedel med varumärken, särskilt från Asien. Sökanden kunde inte klargöra eller styrka varför försäljningen till just denne importör skulle ha ett lägre värde än varumärkesvärdet på sökandens hemmamarknad. Följaktligen fann kommissionen att sökanden inte har visat att den påstådda skillnaden i varumärkesvärde skulle påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet.
(32)
Sökanden har också begärt samma justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. Eftersom sökanden inte har styrkt att den påstådda skillnaden påverkar priserna och därmed prisernas jämförbarhet, kan dock justering inte medges enligt denna bestämmelse heller.
(33)
Begäran om justering enligt artikel 2.10 d och 2.10 k avvisas därför.
(34)
Med hänvisning till artikel 2.10 b begärde sökanden också justering för ett exportskatteavdrag som betalas av staten. När den berörda produkten säljs för export, bland annat till unionsmarknaden, betalar staten ett visst belopp till sökanden.
(35)
Sökanden kunde visa att ett belopp som motsvarar mindre än 0,5 % av faktureringsvärdet betalas ut till sökanden för exporten till unionen. Enligt artikel 2.10 b i grundförordningen är det dock normalvärdet som ska justeras om villkoren i den artikeln är uppfyllda och inte exportpriset, som sökanden begär. Dessutom visade undersökningen att det inte kunde fastställas någon direkt koppling mellan den utbetalning som sökanden fått för den berörda produkten vid export till unionen och importavgifterna för de råvaror som fysiskt ingår i denna.
(36)
Sökanden har också begärt samma justering enligt artikel 2.10 k. Eftersom sökanden emellertid inte har kunnat visa någon koppling mellan exportskatterabatten och prissättningen på den berörda exporterade produkten, kan begäran inte bifallas.
(37)
Begäran om justering för exportskatterabatt enligt artikel 2.10 b och 2.10 k avvisas därför.
4. Dumpning under översynsperioden
(38)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till unionen jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten på det sätt som föreskrivs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(39)
På grundval av detta är den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, 3,6 %.
4. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR
(40)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de omständigheter som ligger till grund för den nuvarande dumpningsmarginalen har förändrats och om dessa förändringar kunde anses vara av bestående karaktär.
(41)
I sin ansökan om översyn har sökanden hänvisat till ändringar av det produktsortiment sökanden saluför, vilket skulle ha en direkt inverkan på företagets produktionskostnader. Undersökningen bekräftade att sökanden på grund av omstrukturering av företaget slutat producera och sälja vissa andra produkter jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden och att denna förändring har påverkat produktionskostnaden för den berörda produkten.
(42)
AETMD har kommenterat att den omstrukturering som sökanden gjort kanske inte är av bestående karaktär eftersom den enkelt går att ändra igen.
(43)
Kommissionen bekräftar att det är möjligt att sökandens ledning, om den så önskar, kan ändra omstruktureringen. Det finns dock inget som tyder på att sökandens beslut att omstrukturera och strömlinjeforma saluföringen av koncernens produkter mellan koncernens företag inte skulle vara av bestående karaktär. Dessutom skedde omstruktureringen redan 2009, vilket tyder på att den nya företagsstrukturen är av bestående karaktär.
(44)
Efter meddelandet av undersökningsresultaten upprepade AETMD sitt påstående att den ändring som inledandet av översynen grundades på inte kunde anses vara av bestående karaktär. Närmare bestämt ifrågasatte organisationen att den interna omorganisationen inom koncernen skulle ha påverkat produktionskostnaderna, och hävdade att kostnaderna inom koncernen enkelt kan omfördelas för att minska normalvärdet. Därför kan den nya produktionskostnaden inte anses vara av bestående karaktär. AETMD konstaterade också att det dotterbolag som ansvarar för produktion och försäljning av färska produkter har samma adress som sökanden. AETMD hävdade att detta var ytterligare en indikation på att omorganisationen inte är omfattande och bestående.
(45)
Som svar på AETMD:s påstående i skäl 44 framhöll sökanden att omorganisationen också medförde ett bättre kostnadsredovisningssystem, där flaskhalsar kunde identifieras och lösas för att optimera produktionen och minska tillverkningskostnaderna. Sökanden underströk också att en eventuell ändring av 2009 års omorganisation skulle vara en mycket komplex process eftersom sökandens moderbolag, Agripure Holding plc, är noterat på den thailändska börsen.
(46)
Risken för att den sökanden skulle ändra omorganisationen har redan tagits upp i skäl 43.
(47)
För att kontrollera relevansen i sökandens begäran om inledande av denna översyn jämförde dessutom kommissionen produktionskostnaderna för de produkttyper som exporterades till unionen under den ursprungliga undersökningen (dvs. innan sökandens omorganisation 2009) med produktionskostnaderna under översynsperioden. Jämförelsen visade att tillverkningskostnaderna per enhet mycket riktigt ändrats i betydande omfattning. De ändrade tillverkningskostnaderna per enhet som identifierades går utöver en enkel omfördelning av kostnaderna och beror på en reell minskning av indirekta produktionskostnader som allmänna tillverkningsomkostnader och arbetskraftskostnader.
(48)
När det gäller frågan om varför sökanden och dess dotterbolag har samma administrativ adress är detta mycket vanligt i koncerner. Under kontrollbesöket i sökandens lokaler konstaterade kommissionen dessutom att produktionslinjerna och lagringen av färdiga produkter i lokalerna enbart omfattade produktion av sockermajs - det fanns inga synliga spår av produktion och lagring av de färska produkter som säljs av dotterbolaget.
(49)
Med beaktande av inläggen från AETMD och sökanden, och efter att ha identifierat en faktisk minskning av tillverkningskostnaderna mellan tidpunkten för den ursprungliga undersökningen och översynsperioden, måste påståendena från AETMD avvisas.
(50)
AETMD har också hävdat att sökanden haft för avsikt att öka sin produktionskapacitet med omkring 40 % under 2013. Enligt AETMD skulle detta motsäga sökandens påstående att de nya, reviderade produktionskostnaderna (som följde av omstruktureringen) skulle vara av bestående karaktär.
(51)
Undersökningen har bekräftat att sökanden håller på att öka sin produktionskapacitet. Effekterna av den ökade kapaciteten är en av de faktorer som ligger till grund för slutsatsen att det fanns risk för fortsatt dumpning i översynen vid giltighetstidens utgång (6).
(52)
Efter meddelandet av undersökningsresultaten upprepade AETMD sitt påstående att investeringar i ny produktionskapacitet med nödvändighet kommer att påverka produktionskostnaderna och att den nuvarande produktionskostnaden, med vilken priserna på hemmamarknaden jämförs i den här översynen (se skäl 24), inte är av bestående karaktär. I synnerhet har AETMD gjort en beräkning på grundval av tillgängliga källor, och härav dragit slutsatsen att den totala kostnaden på grund av ökade avskrivningar skulle öka med omkring 10 % jämfört med nuvarande kostnader.
(53)
Sökanden bestred inte AETMD:s påstående om ökade avskrivningskostnader i sig, men framhöll att dessa ökade avskrivningskostnader skulle uppvägas av ökningar av de sammanlagda intäkterna (genom ökad försäljning) och minskningar av andra kostnader till följd av ökad automatisering.
(54)
Som nämndes i skäl 51 stämmer det att sökanden är i färd med att investera i nya produktionsanläggningar. Investeringar i nya anläggningar kan leda till avskrivningskostnader. Som sökanden påpekat i sitt svar till AETMD:s kommentar, kan dock nya produktionsanläggningar också leda till förändringar (jämfört med de befintliga produktionslinjerna) av t.ex. automatiseringsnivån. Dessa förändringar bör direkt kunna minska kostnaderna för arbetskraft och energi, och kan uppväga de ökade avskrivningskostnaderna.
(55)
Sammantaget dras slutsatsen att den sammanlagda produktionskostnaden per producerad enhet inte kan beräknas innan de nya anläggningarna tagits i bruk och eventuella ytterligare kostnader återspeglas i bokföringen.
(56)
Icke desto mindre, och med beaktande av investeringens syfte (ökad effektivitet och konkurrenskraft, minskad tillverkningskostnad per enhet) kan man förvänta sig att det åtminstone på medellång till lång sikt inte kommer att ske någon betydande ökning av produktionskostnaderna per enhet. Under dessa omständigheter kan man förvänta sig att normalvärdet fortfarande kommer att grundas på priserna på hemmamarknaden, liksom i den här översynen. Det argument som AETMD lagt fram måste därför avvisas.
(57)
AETMD har också efter meddelandet om undersökningsresultaten ifrågasatt om dumpningsmarginalen är av bestående karaktär. Organisationen hävdade att den grund för exportpriserna som användes vid beräkningen av dumpningsmarginalen inte var representativ. Närmare bestämt hävdade AETMD att
a)
antalet ton som exporterades under översynsperioden var för lågt för att anses representativt och
b)
med hänvisning till skäl 29 borde det faktum att exporten av produkter under eget varumärke utgjorde nästan hälften av all export under översynsperioden göra att exportpriserna inte kan anses vara representativa. AETMD menade att om den föreslagna minskningen av åtgärder skulle träda ikraft är det troligare att största delen av exporten till unionen skulle bli produkter som säljs under detaljhandelns varumärke med lägre priser (7).
(58)
Eftersom de kvantiteter som exporterades till unionen inte var betydande, försäkrade sig kommissionen om att sökandens exportpriser som betalats eller skulle betalas i unionen var representativa genom att jämföra dem med sökandens exportpriser som betalats eller skulle betalas i andra tredjeländer. På denna grundval drogs slutsatsen att priserna för kunder i unionen var likvärdiga med de priser som användes till kunder på andra exportmarknader.
(59)
Förekomsten av olika marknadssegment, nämligen eget varumärke och detaljhandelns varumärke, har konstaterats under de tidigare undersökningarna (8). Detta utgör en viktig del av definitionen av olika produkttyper inom ramen för den berörda produkten. På denna grund har exporten av produkter under eget varumärke jämförts med försäljning på hemmamarknaden av produkter under eget varumärke och exportförsäljning av produkter under detaljhandelns varumärke har jämförts med försäljning på hemmamarknaden av produkter under detaljhandelns varumärke.
(60)
AETMD:s påstående att den framtida exporten i huvudsak kommer att bestå av detaljhandelns varumärken är spekulativt och stöds inte av några bevis, och därmed räcker det inte för att ifrågasätta representativiteten hos exporten under eget varumärke under översynsperioden. AETMD:s påstående avvisas därför.
(61)
AETMD hävdade också att en minskning av tullsatsen skulle kunna leda till en risk för kringgående av åtgärder.
(62)
Kommissionen erinrar om att de gällande tullsatserna redan är differentierade mellan de olika thailändska exporterande producenterna. Risken för kringgående (dvs. att man skulle använda sig av Taric-tilläggsnumret med den lägre tullsatsen) har därmed funnits sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. En lägre tullsats för en av dessa exporterande producenter innebär inte i sig en ökad risk för kringgående från Thailands sida som helhet.
(63)
Om det skulle komma fram information som tyder på att tullarna undergrävs genom kringgående, kan dessutom en undersökning inledas vid behov om villkoren i artikel 13 i grundförordningen är uppfyllda.
(64)
AETMD hävdade också att sökanden på konstlad väg kan ha höjt exportpriserna till unionen genom korsvis kompensation med parallell försäljning av andra produkter till onaturligt låga priser.
(65)
Som anges i skäl 58 var exportpriserna till unionen på den berörda produkten jämförbara med priserna till tredjeländer. Det finns alltså inget som tyder på att exportpriserna till unionen var onaturligt höga under översynsperioden och argumentet avvisas därför.
5. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(66)
Mot bakgrund av undersökningens resultat finner kommissionen det lämpligt att ändra den antidumpningstullsats som tillämpas på import av den berörda produkten från River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Dessutom ändras också, på sökandens begäran, dess adress i Thailand.
6. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(68)
De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013.
(69)
Efter meddelandet av undersökningsresultaten har den thailändska regeringen framfört att den genomsnittliga tullsatsen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet också bör ses över för att ta hänsyn till resultaten av denna partiella interimsöversyn. Det bör noteras att denna begäran går utöver den begränsade räckvidden för denna översyn som enbart syftar till att justera nivån på den befintliga antidumpningstullsatsen för sökanden. En begäran om ändring av antidumpningstullsatserna på grund av ändrade omständigheter bör lämnas in i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Denna begäran måste därför avvisas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Posten för River Kwai International Food Industry Co., Ltd i tabellen i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 ersätts härmed av följande:
Företag
Antidumpningstull (%)
Taric-tilläggsnummer
”River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thailand
3,6
A791”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2014.