ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 29 april 2014
om det statliga stöd SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) som Grekland har genomfört till förmån för Eurobank Group: rekapitalisering och omstrukturering av Eurobank Ergasias SA., rekapitaliseringsstöd till Proton Bank genom skapande och kapitalisering av Nea Proton och ytterligare rekapitalisering av New Proton Bank genom HFSF, resolution av Hellenic Postbank genom skapande av en brobank
[delgivet med nr C(2014) 2933]
(Endast den engelska texten är giltig)
(2014/885/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstater och berörda parter tillfälle att yttra sig (1),
och av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 FÖRFARANDEN AVSEENDE EUROBANK GROUP (2) (NEDAN KALLAD BANKEN (3))
(1)
I sitt beslut av den 19 november 2008 godkände kommissionen systemet ”Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (nedan kallat stödsystemet för de grekiska bankerna) som var avsett att säkerställa stabilitet i det grekiska finansiella systemet. Stödsystemet för de grekiska bankerna gör det möjligt att bevilja stöd genom de tre ingående åtgärderna, nämligen en rekapitaliseringsåtgärd, en garantiåtgärd och en statslåneobligationsåtgärd (4). I maj 2009 rekapitaliserade Grekland EFG Eurobank Ergasias SA (5) i enlighet med rekapitaliseringsåtgärden.
(2)
I skäl 14 i beslutet av den 19 november 2008 anges att kommissionen ska informeras om en omstruktureringsplan när det gäller rekapitaliseringsåtgärdens stödmottagare.
(3)
Den 2 augusti 2010 presenterade de grekiska myndigheterna en omstruktureringsplan när det gäller Eurobank Group för kommissionen. Kommissionen registrerade planen och efterföljande ändringar av denna liksom ytterligare information från de grekiska myndigheterna som ärende SA.30342 (PN 26/2010) och därefter som ärende SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banken har vid flera tillfällen åtnjutit statliga garantier på skuldinstrument och statsobligationslån inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (6). Den har även fått statligt akut likviditetsstöd.
(5)
Den 20 april 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden (”HFSF”) en utfästelse till banken om att delta i bankens planerade ökning av aktiekapitalet. Den 28 maj 2012 beviljade HFSF en tillfällig rekapitalisering (bridge recapitalisation) på 3 970 miljoner euro till banken (nedan kallad den första tillfälliga rekapitaliseringen).
(6)
I maj 2012 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om det finansieringsåtagande som HFSF gjort till banken. Kommissionen registrerade den som ett icke-anmält ärende (ärende SA.34825 [2012/NN]) eftersom åtgärden redan hade genomförts.
(7)
Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande gällande den första tillfälliga rekapitaliseringen (nedan kallat förfarandebeslutet avseende Eurobank) (7).
(8)
I december 2012 beviljade HFSF banken en andra tillfällig rekapitalisering på 1 341 miljoner euro (nedan kallad den andra tillfälliga rekapitaliseringen). Den 21 december 2012 gjorde HFSF även ett finansieringsåtagande gentemot banken om att delta i ökningen av bankens aktiekapital och utfärda konvertibla kapitalinstrument, upp till ett totalt belopp på 528 miljoner euro (8). De grekiska myndigheterna anmälde dessa åtgärder till kommissionen den 27 december 2012.
(9)
I maj 2013 deltog HFSF i ökningen av bankens aktiekapital enligt överenskommelsen i december 2012. Man konverterade den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen till kapital och gav banken ett ytterligare kapitaltillskott på 528 miljoner euro (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013).
(10)
Den 19 december 2013 informerade de grekiska myndigheterna kommissionen om villkoren för rekapitaliseringen våren 2013.
(11)
Den 31 mars 2014 gjorde HFSF ett finansieringsåtagande gentemot banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital.
(12)
Den 16 april 2014 lämnade de grekiska myndigheterna in en slutgiltig omstruktureringsplan för banken (nedan kallad omstruktureringsplanen) till kommissionen. De informerade även kommissionen om HFSF:s åtagande att finansiera bankens kommande rekapitalisering. Samma dag gav de information om det statsgaranterade akuta likviditetsstödet. De angav att de ville fortsätta ge banken sådant likviditetsstöd, liksom statliga garantier på skuldinstrument och statslåneobligationer inom ramen för systemet för stöd till de grekiska bankerna (9).
(13)
Kommissionen har haft flera möten och telefonkonferenser samt omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken.
(14)
Grekland godtar att det görs ett undantag i detta särskilda fall och att beslutet endast antas på engelska.
1.2 FÖRFARANDE AVSEENDE DE FÖRVÄRVADE VERKSAMHETERNA
1.2.1 Förfarande avseende Nea Proton Bank
(15)
Den 26 juli 2012 antog kommissionen ett beslut avseende statligt stöd SA.34488 (2012/C), Aid to Nea Proton Bank through creation and capitalisation of Nea Proton Bank (10) (nedan kallat förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank). I sitt beslut inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om i) finansieringen, genom den grekiska insättnings- och investeringsfondens (HDIGF) avvecklingsplan och HFSF, av det 1 121,6 miljoner euro stora likviditetsgapet mellan Proton Banks tillgångar och skulder som överförts till Nea Proton Bank, ii) ett ytterligare aktiekapitaltillskott på 250 miljoner euro till Nea Proton Bank från HFSF och iii) ett ytterligare aktiekapitaltillskott på 300 miljoner euro till Nea Proton Bank från HFSF vilket planerades när förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank antogs. Kommissionen uppmanade Grekland att inkomma med synpunkter och att ge all information som kunde underlätta kommissionens bedömning av stödåtgärderna. Avsnitt 1 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank innehöll en utförlig beskrivning av Proton Bank, inbegripet resolutionen av Proton Bank, skapandet av Nea Proton Bank, åtgärdandet av likviditetsgapet och det ursprungliga aktiekapitalet från HFSF till Nea Proton Bank.
(16)
Den 1 augusti 2012 tecknade HFSF ytterligare aktiekapital i Nea Proton Bank, vilket innebar en ökning på 230 miljoner euro.
(17)
Den 5 september 2012 inkom Grekland med synpunkter på förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank från Greklands centralbank och HFSF.
(18)
Den 31 december 2012 tecknade HFSF ytterligare aktiekapital i Nea Proton Bank, vilket uppgick till 35 miljoner euro.
(19)
I maj 2013 inledde HFSF ett förfarande för att sälja Nea Proton Bank.
(20)
Den 12 juli 2013 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen om bankens avsikt att köpa Nea Proton Bank. Kommissionen svarade den 15 juli 2013.
(21)
Den 15 juli 2013 ingick banken ett bindande avtal med HFSF om att köpa 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank till ett anskaffningspris på 1 euro, och HFSF åtog sig att rekapitalisera Nea Proton Bank före försäljningen med 395 miljoner euro i kontanter.
(22)
Den 29 juli 2013 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank.
1.2.2 Förfarande avseende New TT Bank
(23)
Den 6 maj 2013 antog kommissionen ett beslut i ärendet om statligt stöd SA.31155 (2013/C) State aid to TT Hellenic Postbank SA through the creation and the capitalisation of the bridge bank New TT Hellenic Postbank S.A. (nedan kallat förfarandebeslutet avseende New TT) (11). I detta beslut inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om i) ett kapitaltillskott på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Hellenic Postbank SA (nedan kallad New TT Bank), ii) en finansiering på 4,1 miljarder euro (12) av likviditetsgapet (13) till följd av att verksamheten vid Hellenic Postbank SA (nedan kallad TT Bank) överförts till New TT Bank, iii) ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro till TT Bank från Grekland i form av preferensaktier inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna och iv) en intervention på 0,68 miljarder euro från HDIGF till förmån för tillgångarna i T Bank SA (nedan kallad T Bank) som överförts till TT Bank. Kommissionen uppmanade Grekland att inkomma med synpunkter och att ge all information som kunde underlätta kommissionens bedömning av omstruktureringsstödet. Avsnitt 1 i förfarandebeslutet avseende New TT innehåller en utförlig beskrivning av åtgärderna rörande resolutionen av T Bank genom försäljning till TT Bank och resolutionen av TT Bank genom skapande av New TT Bank.
(24)
I juni 2013 inledde HFSF förfarandet för att sälja New TT Bank.
(25)
Den 15 juli 2013 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om HFSF:s beslut att sälja New TT Bank till banken och skälen till detta.
(26)
Den 15 juli 2013 ingick banken ett bindande avtal med HFSF om att köpa 100 procent av aktierna och rösterna i New TT Bank.
(27)
Den 19 juli 2013 inkom Grekland med synpunkter på förfarandebeslutet avseende New TT.
2. VARUSLAG
2.1 BANKEN OCH DESS PROBLEM
2.1.1 Den grekiska banksektorns allmänna situation
(28)
Greklands reala bruttonationalprodukt (BNP) minskade med 20 procent från 2008 till 2012, såsom framgår av tabell 1. De grekiska bankerna har därför erfarit att ett snabbt växande antal grekiska hushåll och företag fått problem med att betala sina lån (14). Denna utveckling har påverkat de grekiska bankernas tillgångar negativt och gett upphov till ett behov av kapital.
Tabell 1
Real BNP-tillväxt i Grekland 2008-2013
Grekland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-tillväxt (i %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
-
Källa:
Eurostat, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
I februari 2012 införde Grekland dessutom obligationshandel inom den privata sektorn, känt som deltagande av den privata sektorn (private sector involvement, PSI). De grekiska bankerna omfattades av PSI-programmet, under vilket den grekiska regeringen erbjöd befintliga privata obligationsinnehavare nya värdepapper (inbegripet nya grekiska statsobligationer, BNP-knutna värdepapper och PSI-betalningsanvisningar som utfärdats av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten [nedan kallad EFSF]) i utbyte mot befintliga grekiska statsobligationer, med ett nominellt värde på 53,5 procent och längre löptider (15). De grekiska myndigheterna offentliggjorde resultaten av obligationshandeln den 9 mars 2012 (16). Handeln ledde till betydande förluster för obligationsinnehavarna (vilka Greklands centralbank uppskattat till i genomsnitt 78 procent av det nominella värdet av de gamla grekiska statsobligationerna för de grekiska bankerna) och kapitalbehov som noterades retroaktivt i de grekiska bankernas årsredovisningar för 2011.
Tabell 2
Totala PSI-förluster för de största grekiska bankerna (i miljoner euro)
Banker
Nominellt värde av grekiska statsobligationer
Nominellt värde av statliga lån
Totalt nominellt värde
PSI-förluster av grekiska statsobligationer
PSI-förlust av statliga lån
Total bruttoförlust (PSI)
Total bruttoförlust (PSI) /Kärnprimärkapital (17) (%)
Total bruttoförlust (PSI) /Totala tillgångar (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Källa:
Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(30)
Eftersom de grekiska bankerna fick betydande kapitalförluster till följd av PSI-programmet och den fortsatta recessionen, tillgängliggjordes medel för rekapitalisering av bankerna genom memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken i det andra anpassningsprogrammet för Grekland mellan den grekiska regeringen, Europeiska unionen, Internationella valutafonden (IMF) och Europeiska centralbanken (ECB) av den 11 mars 2012. De grekiska myndigheterna uppskattade de totala bankrekapitaliseringsbehov och resolutionskostnader som skulle finansieras genom nämnda program till 50 miljarder euro (18). Beloppet beräknades utifrån ett stresstest som Greklands centralbank gjorde för perioden mellan december 2011 och december 2014 (nedan kallat stresstestet 2012), vilket baserades på låneförlustprognoserna från BlackRock (19). Medlen för rekapitalisering av de grekiska bankerna finns att få genom HFSF. Tabell 3 innehåller en sammanfattning av de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov utifrån stresstestet 2012.
Tabell 3
Stresstestet 2012: de största grekiska bankernas kapitalbehov (i miljoner euro)
Banker
Referensbaserat kärnprimärkapital (dec 2011)
Total bruttoförlust (PSI)
(dec 2011)
PSI-relaterade avsättningar
(juni 2011)
Samlad bruttoförlust
Kreditriskprognos
Låneförlustreserver
(dec 2011)
Internt kapital generering
Målbaserat kärnprimärkapital (dec 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Källa:
Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(31)
Enligt memorandumet från mars 2012 kommer banker som presenterar genomförbara kapitalanskaffningsplaner att kunna ansöka om och få statligt stöd på ett sätt som bevarar incitamenten för den privata sektorn att tillföra kapital och därmed minimerar bördan för skattebetalarna (20). Greklands centralbank kom fram till att endast de fyra största bankerna (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank och Alpha Bank) var hållbara (21). De blev föremål för en första rekapitalisering genom HFSF i maj 2012.
(32)
Inhemska insättningar i de grekiska bankerna minskade med totalt 37 procent mellan slutet av 2009 och juni 2012 på grund av recession och politisk osäkerhet. Dessa banker fick betala högre räntor för att försöka behålla insättningarna. Kostnaderna för inlåning ökade, vilket ledde till minskade nettoräntemarginaler för bankerna. Eftersom de grekiska bankerna stängdes ute från marknaderna för kapitalfinansiering blev de helt beroende av finansiering från Eurosystemet (22) som i allt större utsträckning gavs i form av akut likviditetsstöd från Greklands centralbank. Bankerna erhöll särskilt stora belopp under andra hälften av 2012.
(33)
Efter valet i juni 2012 började inlåningskapitalet öka igen. Eurosystemets totala finansiering av de grekiska bankerna har minskat sedan den 31 december 2012.
(34)
Den 3 december 2012 inledde Grekland ett återköpsprogram för grekiska statsobligationer som erhålls inom ramen för PSI-programmet, till priser på mellan 30,2 och 40,1 procent av det nominella värdet (23). De grekiska bankerna deltog i återköpsprogrammet, vilket ledde till ytterligare förluster i deras balansräkningar, eftersom den bokförda räkenskapsmässiga förlusten (dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet och det nominella värdet) vid tidpunkten för PSI-programmet blev definitiv och oåterkallelig (24).
(35)
I december 2012 fick de fyra största grekiska bankerna en andra rekapitalisering från HFSF.
(36)
Under hösten 2013 inledde Greklands centralbank ett nytt stresstest för att bedöma säkerheten i de grekiska bankernas kapitalsituation både i ett grundscenario och i ett ogynnsamt scenario.
(37)
I juli 2013 gav Greklands centralbank en rådgivare i uppgift att göra en diagnostisk studie av alla grekiska bankers låneportföljer. Rådgivaren gjorde kreditförlustprognoser på all inhemsk utlåning i de grekiska bankerna samt på lån med grekisk risk i utländska filialer och dotterbolag under en tidsperiod på 3,5 år och under ett låns löptid. Analysen gav kreditförlustprognoser i två makroekonomiska scenarion, nämligen ett grundscenario och ett ogynnsamt scenario. Greklands centralbank gjorde en bedömning av kreditförlustprognoserna för utländska låneportföljer med viss hjälp av rådgivaren.
(38)
Utifrån rådgivarens bedömning av kreditförlustprognoserna gjorde Greklands centralbank en kapitalbehovsbedömning med teknisk hjälp av en andra rådgivare.
(39)
De viktigaste delarna i kapitalbehovsbedömningen enligt stresstestet 2013 var i) kreditförlustprognoserna (25) över bankernas låneportföljer på koncernnivå för grekisk och utländsk risk, efter avdrag för befintliga lånereserver, och ii) bankernas uppskattade rörelsevinster från juni 2013 till december 2016, utifrån en försiktig anpassning av de omstruktureringsplaner som hade överlämnats till Greklands centralbank under det fjärde kvartalet 2013. I tabell 4 sammanfattas de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot enligt stresstestet 2013.
Tabell 4
Stresstestet 2013: de grekiska bankernas kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot (i miljoner euro)
Banker
Referensbaserat kärnprimärkapital (juni 2013) (1)
Reserver för kreditförluster
(juni 2013) (2)
Kreditriskprognoser för grekisk risk (3)
Kreditriskprognoser för utländsk risk (26) (4)
Intern kapitalgenerering (5)
Stresstest för kärnprimärkapitalkvot (december 2016) (6)
Kapitalbehov
(7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Källa:
Greklands centralbank, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, mars 2014, s. 42.
(40)
Den 6 mars 2013 offentliggjorde Greklands centralbank resultaten av stresstestet 2013 och begärde att bankerna skulle lämna in sina planer för kapitalanskaffning senast i mitten av april 2014 för att täcka kapitalbehoven i grundscenariot.
2.1.2 Bankens ekonomiska verksamhet
(41)
Banken tillhandahåller samhällsomfattande banktjänster främst i Grekland och i östra och sydöstra Europa (Cypern, Rumänien, Bulgarien, Serbien och Ukraina). Den erbjuder ett fullständigt sortiment av bankrelaterade och finansiella produkter och tjänster till hushåll och företag. Den är verksam inom banktjänster till privatpersoner och företag, kapitalförvaltning, försäkringar, statsobligationer, kapitalmarknader och andra tjänster. Banken har inrättats i Grekland och dess aktier är noterade på Atenbörsen. Den 31 december 2012 hade banken totalt 17 427 anställda, varav ungefär hälften var anställda i östra och sydöstra Europa och den andra hälften i Grekland (29).
(42)
Banken deltog i PSI-programmet där den handlade med grekiska statsobligationer och statliga lån med ett nominellt värde på 7 336 miljoner euro. Dess totala PSI-relaterade kostnader uppgick till cirka 5 781 miljoner euro före skatt och hade bokförts fullt ut i räkenskaperna för 2011 (30). Under återköpsprogrammet i december 2012 sålde banken de nya grekiska statsobligationer som den hade mottagit inom ramen för PSI-programmet till ett pris som låg kraftigt under det nominella värdet. Försäljningen innebar att banken gick med förlust i fråga om de nya grekiska statsobligationerna.
(43)
Bankens huvudsiffror i december 2010, december 2011, december 2012 och december 2013 (konsoliderade uppgifter) presenteras i tabell 5.
Tabell 5
Eurobanks huvudsiffror för 2010, 2011, 2012 och 2013
Vinst och förlust
(i miljoner euro)
2010
2011
2012
2013
(inbegripet New TT Bank och Nea Proton Bank från förvärvsdagen)
Räntenetto
2 103
2 965
1 461
1 294
Total rörelseintäkt
2 730
2 226
1 755
1 587
Totala rörelsekostnader
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Resultat före avsättningar
1 450
1 103
703
516
Kreditriskförluster
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI-relaterade förluster
-6 012
- 363
Övriga förluster
- 737
- 373
- 522
Nettovinst/nettoförlust
84
-5 496
-1 440
-1 157
Selektiva handelssiffror (i miljoner euro)
den 31 december 2010
den 31 december 2011
den 31 december 2012
den 31 december 2013 (inbegripet New TT Bank och Nea Proton Bank)
Totala kundfordringar
53 412
48 094
43 171
45 610
Total inlåning
41 173
32 459
30 752
41 535
Summa tillgångar
87 188
76 822
67 653
77 586
Summa eget kapital (31)
6 094
875
- 685
4 523
Källa:
2013: Finansiella resultat för 2013 - Consolidated financial statements, s. 3 och 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 och 2011: Finansiella resultat för 2012 - Consolidated financial statements, s. 3 och 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Pressmeddelande från EFG Eurobank, resultat för räkenskapsåret 2011, s. 5 och 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabell 5 visar att banken, utöver de stora förluster som noterades 2011 på grund av PSI-programmet (5 781 miljoner euro (32)), led av sjunkande inkomster (bland annat beroende på de högre inlåningskostnaderna) samt höga och stigande nedskrivningar av sina låneportföljer i Grekland och utomlands. Bankens likvida medel påverkades mycket negativt av utflödet av insättningar och kvoten mellan utlåning och inlåning uppgick till 148 procent den 31 december 2011, samtidigt som 42 procent av balansräkningen finansierades av Eurosystemet vid denna tidpunkt.
(45)
Under stresstestet 2013, vars resultat tillkännagavs den 6 mars 2014, uppskattade Greklands centralbank bankens kapitalbehov till 2 945 miljoner euro i grundscenariot. Detta belopp innefattade inte mildrande åtgärder, vilket innebär att Greklands centralbank redan antog att banken skulle vidta mildrande åtgärder i form av avyttringar, som skulle leda till minskade kapitalbehov.
(46)
För att täcka det fastställda kapitalbehovet på 2 945 miljoner euro föreslog banken stärkta mildrande åtgärder, som dock endast kommer att generera något mer totalt sett än vad Greklands centralbank antog vid beräkningen av kapitalbehoven. De mildrande åtgärderna inbegriper försäljning av ytterligare tillgångar (försäljning av […] (33), försäljning av […] procent av försäkringsdotterbolaget och en minskad aktivitet inom fastighetsbranschen (med 20 procent) […]) (34).
(47)
Eftersom man endast tillgodoser en mycket liten del av de fastställda kapitalbehoven med hjälp av de stärkta mildrande åtgärderna, beslutade man vid den extrainsatta bolagsstämman den 12 april 2014 att gå vidare med en kapitalhöjning på 2 864 miljoner euro. Detta sker genom ett erbjudande av kapital utan företrädesrätt (dvs. en kapitalökning med upphävande av företrädesrätten) till internationella investerare och ett offentligt erbjudande i Grekland. Om efterfrågan från privata investerare är otillräcklig för att täcka hela kapitalökningen kommer HFSF att åtgärda denna brist genom att teckna återstoden av nya aktier, under förutsättning att de befintliga efterställda kapitalinstrumenten i banken konverteras till aktier.
2.2 BANKENS FÖRVÄRV AV GREKISK BANKVERKSAMHET
(48)
Den 15 juli 2013 ingick banken två bindande avtal med HFSF om att förvärva 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank och New TT Bank.
2.2.1 Förvärvet av Nea Proton Bank
Resolution av Proton Bank och Nea Proton Bank
(49)
Den 9 oktober 2011 fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av Proton Bank. Greklands centralbank återkallade Proton Banks tillstånd och likviderade banken (35).
(50)
På förslag av Greklands centralbank och efter beslut av finansministeriet (36) inrättades Nea Proton Bank som ett mellanliggande kreditinstitut, och alla insättningar (från privatpersoner, banker och stat), nätet av filialer samt valda tillgångar (utlåning och värdepappersportföljer) överfördes till bolaget Proton Bank. Kapitalandelskrav, efterställda skulder och högrisklån kvarstod i Proton Bank. HFSF investerade ett ursprungligt aktiekapital på 250 miljoner euro (37) i Nea Proton Bank och var då den enda aktieägaren. Nea Proton Banks ingående balansräkning uppgick till omkring 3 miljarder euro.
(51)
I slutet av 2011 uppgick Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (38) till 1,2 miljarder euro.
Bankens förvärv av Nea Proton Bank
(52)
Den grekiska lagen om bankrekonstruktion föreskriver att HFSF måste överlåta sina aktier i ett mellanliggande kreditinstitut inom två år från utfärdandet av ministerbeslutet om inrättande av ifrågavarande mellanliggande kreditinstitut (39). I linje med denna skyldighet och i enlighet med memorandumet, gick HFSF vidare med försäljningen av sina aktier i Nea Proton Bank. HFSF:s rådgivare kontaktade ett brett spektrum av potentiella investerare (inklusive grekiska banker, utländska banker och finansiella investerare), men endast två parter, nämligen banken och en amerikansk hedgefond, inlämnade slutliga anbud. Endast det anbud som banken lämnat ansågs vara förenligt med HFSF:s följebrev och därmed giltigt.
(53)
Den 31 maj 2013 uppgick Nea Proton Banks riskvägda tillgångar till 811 miljoner euro och det lagstadgade kapitalet motsvarade - 203 miljoner euro. Samma datum var Nea Proton Bank i behov av en total rekapitalisering på 276 miljoner euro för att uppnå en kärnprimärkapitalkvot på 9 procent. Banken betalade en förmån i form av kontanter på 1 euro i utbyte mot 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank. Banken krävde att HFSF skulle rekapitalisera Nea Proton Bank med 395 miljoner euro som, utöver de 276 miljoner euro som behövdes för att få tillbaka kapitaltäckningsgraden i Nea Proton Bank till 9 procent, skulle möjliggöra en ytterligare reserv på 119 miljoner euro för att hantera vidare förlustreserver och förväntade förluster före skatt fram till 2016. I enlighet med försäljningsvillkoren åtog HFSF sig att täcka kapitalbehoven i Nea Proton Bank före slutförandet av transaktionen genom att bidra med 395 miljoner euro i kontanter.
2.2.2 Förvärvet av Nea Proton Bank
Resolution av TT Bank och New TT Bank
(54)
Den 18 januari 2013 fortsatte Greklands centralbank resolutionen av TT Bank. Greklands centralbank återkallade TT Banks tillstånd och likviderade banken (40).
(55)
På förslag av Greklands centralbank och efter beslut av finansministeriet (41) inrättades New TT Bank som ett mellanliggande kreditinstitut, och 10,8 miljarder euro i tillgångar (i form av kontanter, statsskuldväxlar, lån för vilka betalningsskyldigheten fullgjorts, inlåning från allmänheten, central finansiering och grekiska statsobligationer (42)) överfördes till New TT Bank. Totalt 1,2 miljarder euro i nettotillgångar förblev kvar i TT Bank i form av aktiefordringar, nödlidande lån, skattefordringar och skatteskulder hos TT samt avgifter och tullar av alla dess slag. HFSF investerade ett ursprungligt aktiekapital på 500 miljoner euro i New TT Bank och var då den enda aktieägaren. New TT Banks ingående balansräkning uppgick till omkring 15,1 miljarder euro efter kapitaltillskottet.
Bankens förvärv av New TT Bank
(56)
Som en del av åtagandena i memorandumet gick HFSF vidare med försäljningen av sina aktier i New TT Bank. På detta sätt fullgjorde den dessutom sin skyldighet att avyttra sina aktier i det mellanliggande kreditinstitutet inom två år efter inrättandet. Dess finansiella rådgivare kontaktade ett brett spektrum av potentiella investerare, inklusive grekiska banker, utländska banker och finansiella investerare. Endast de fyra största grekiska bankerna inlämnade slutliga anbud, av vilka bankens anbud var att föredra.
(57)
Banken gick med på att betala ett belopp på 681 miljoner euro i form av nyemitterade stamaktier för att köpa New TT Bank. Enligt teckningsavtalet blev den inledande ersättning som banken betalade föremål för ytterligare justeringar på grundval av en bedömning av nettotillgångsvärdet (43).
(58)
Vid bankens extraordinära bolagsstämma den 26 augusti 2013 godkändes följaktligen en ökning av bankens aktiekapital med 425 625 000 euro, genom emission av 1 418 750 000 nya stamaktier (44) med ett nominellt värde på 0,3 euro vardera och ett anbudspris (offer price) på 0,48 euro vardera. Kapitalökningen tecknades helt och hållet av HFSF som ett bidrag in natura. Detta bidrag in natura motsvarade samtliga aktier i New TT Bank som ägs av HFSF, med ett totalt värde på 681 miljoner euro. Efter denna transaktion ökade HFSF:s aktieinnehav i banken från 93,5 till 95,2 procent.
2.3 STÖDÅTGÄRDER
(59)
Banken omfattades av kapitalstödåtgärderna A, B1, B2, B3, B4 och C och likviditetsstödåtgärderna L1 och L2. Proton Bank och Nea Proton Bank omfattades av följande åtgärder: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 och NP3. T Bank, TT Bank och New TT Bank omfattades av åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2.
2.3.1 Stöd som beviljats banken inom stödsystemet för de grekiska bankerna
(60)
Banken har fått flera former av stöd genom stödsystemet för de grekiska bankerna, inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden, garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån.
2.3.1.1 Statligt likviditetsstöd som beviljats inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån (åtgärd L1)
(61)
Banken har erhållit och fortsätter att få stöd inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån. I detta beslut kommer stödet att benämnas åtgärd L1. Den 30 november 2013 (45) uppgick de garantier som beviljats banken till cirka 13,9 miljarder euro. Vid den tidpunkten hade banken inga obetalda statsobligationslån. Den 15 april 2011 hade banken erhållit statsobligationslån på 1 737 miljoner euro och 13,6 miljarder euro i statliga garantier som beviljats inom stödsystemet för de grekiska bankerna.
(62)
I den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna lämnade in till kommissionen den 16 mars 2014 meddelade de grekiska myndigheterna sin avsikt att fortsätta med garantier och statsobligationer enligt stödordningen under omstruktureringsperioden.
2.3.1.2 Statlig rekapitalisering som beviljats inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden inom stödsystemet för de grekiska bankerna (åtgärd A)
(63)
I maj 2009 fick banken ett kapitaltillskott på 950 miljoner euro (46) (åtgärd A) inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden inom stödsystemet för de grekiska bankerna. Kapitaltillskottet motsvarade cirka 2 procent av de riskvägda tillgångar som banken hade vid den tidpunkten.
(64)
Rekapitaliseringen genomfördes i form av preferensaktier som Grekland hade tecknat till en ränta på 10 procent och med en löptid på fem år. Preferensaktiernas varaktighet utökades och avgifterna höjdes 2010. Om preferensaktierna inte löses in inom fem år från emissionen och om inget beslut har fattats vid bolagsstämman i fråga om inlösen av aktierna, kommer det grekiska finansministeriet hädanefter att höja kupongen med 2 procent per år på kumulativ basis (vilket innebär en kupong på 12 procent år sex, 14 procent år sju osv.).
2.3.2 Statsgaranterat akut likviditetsstöd (åtgärd L2)
(65)
Akut likviditetsstöd är en exceptionell åtgärd som gör det möjligt för ett solvent finansinstitut, som har tillfälliga likviditetsproblem, att få stöd från Eurosystemet utan att finansoperationen ingår i den gemensamma penningpolitiken. Den ränta som ett sådant finansinstitut betalar för det akuta likviditetsstödet är […] räntepunkter högre än den ränta som det betalar för vanlig centralbanksrefinansiering.
(66)
Greklands centralbank ansvarar för programmet för akut likviditetsstöd, vilket innebär att Greklands centralbank bär alla kostnader och risker i samband med tillhandahållandet av sådant stöd (47). Grekland beviljade Greklands centralbank en statlig garanti för det totala akuta likviditetsstöd som beviljats av Greklands centralbank. I och med antagandet av artikel 50 punkt 7 i lag 3943/2011, om ändring av artikel 65 punkt 1 i lag 2362/1995, får finansministern bevilja garantier för statens räkning till Greklands centralbank för att garantera dess fordringar på kreditinstitut. De banker som har fått akut likviditetsstöd måste betala en garantiavgift till staten på […] räntepunkter.
(67)
Den 31 december 2011 hade banken erhållit 14,95 miljarder euro i statsgaranterat akut likviditetsstöd (48), medan motsvarande belopp var 12 miljarder euro den 31 december 2012.
2.3.3 Stödåtgärder som banken beviljats genom HFSF
(68)
Sedan 2012 har banken omfattats av flera olika kapitalstödåtgärder som beviljats av HFSF. Tabell 6 ger en översikt över detta stöd.
Tabell 6
Kapitalstödåtgärder som beviljats banken genom HFSF
Första tillfälliga rekapitaliseringen - maj 2012
Andra tillfälliga rekapitaliseringen - dec 2012
Finansieringsåtagande - dec 2012
Rekapitalisering våren 2013
Rekapitaliseringsåtagande - april 2014
Åtgärd
B1
B2
B3
B4
C
Belopp
(i miljoner euro)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)
(69)
I skälen 15-32 i förfarandebeslutet avseende Eurobank ges en utförlig beskrivning av den första tillfälliga rekapitaliseringen i maj 2012 (åtgärd B1). Bakgrunden till och de viktigaste inslagen i denna åtgärd beskrivs i detta avsnitt.
(70)
Den 20 april 2012 lämnade HFSF en utfästelse om åtagande till banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital till ett belopp på upp till 4,2 miljarder euro.
(71)
Inom ramen för åtgärd B1 överförde HFSF 3,97 miljarder euro i EFSF-obligationer till banken den 28 maj 2012, i linje med bestämmelserna om tillfällig rekapitalisering i lag 3864/2010 om inrättande av HFSF. De EFSF-obligationer som överfördes till banken var obligationer med rörlig ränta (floating notes) med löptider på sex eller tio år, och emissionsdatumet för dessa var den 19 april 2012. Redan i skäl 48 i förfarandebeslutet avseende Eurobank slår kommissionen fast att den tillfälliga rekapitalisering som slutfördes den 28 maj 2012 innebär att det åtagande som man gjorde i utfästelsen fullgjorts och att man därmed fortsätter att ge nämnda stöd. Greklands centralbank beräknade de båda beloppen i finansieringsåtagandet och i den första tillfälliga rekapitaliseringen så att banken garanterat skulle nå en total kapitaltäckningskvot på 8 procent från och med den 31 december 2011, det datum då den tillfälliga rekapitaliseringen bokfördes retroaktivt i bankens räkenskaper. Såsom framgår av tabell 3 täckte åtgärd B1 endast en begränsad del av de totala kapitalbehov som fastställdes i stresstestet 2012. Banken skulle anskaffa kapital genom en framtida kapitalökning, och den tillfälliga rekapitaliseringen var endast avsedd att säkra bankens berättigande till finansiering från ECB tills kapitalet hade ökat.
(72)
Det avtal som banken och HFSF ingick före tecknandet föreskrev att banken, för perioden mellan den första tillfälliga rekapitaliseringen och konversionen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till stamaktier och andra konvertibla finansinstrument, skulle betala en årlig avgift på 1 procent av det nominella värdet av EFSF-obligationerna och att alla kupongbetalningar samt upplupen ränta för EFSF-obligationerna för denna period skulle räknas som ett ytterligare kapitaltillskott från HFSF (49).
2.3.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)
(73)
Banken noterade ytterligare förluster under hösten 2012. Dess kapital var således återigen mindre än vad som krävs för att vara berättigad till refinansiering från ECB.
(74)
En andra tillfällig rekapitalisering blev därför nödvändig. Den 21 december 2012 genomförde HFSF en andra tillfällig rekapitalisering på 1 341 miljoner euro (åtgärd B2), som än en gång finansierades genom överföring av EFSF-obligationer till banken.
2.3.3.3 Utfästelsen av den 21 december 2012 (åtgärd B3)
(75)
Utöver den andra tillfälliga rekapitaliseringen gav HFSF den 21 december 2012 en utfästelse till banken om att delta i ökningen av bankens aktiekapital och de konvertibla instrument som skulle utfärdas, till ett sammanlagt belopp på upp till 528 miljoner euro (åtgärd B3).
(76)
De båda tillfälliga rekapitaliseringarna (åtgärderna B1 och B2) och det ytterligare belopp som överlämnades i december 2012 (åtgärd B3) innebar tillsammans att HFSF hade täckt de totala kapitalbehov som fastställdes i stresstestet 2012 (5 839 miljoner euro (50)).
2.3.3.4 Rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4)
(77)
Den 30 april 2013 godkände bolagsstämman en ökning av bankens aktiekapital till ett belopp på 5 839 miljoner euro (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013). Banken emitterade därför 3 789 317 357 aktier med ett nominellt värde på 0,30 euro till ett pris på 1,54 euro per aktie.
(78)
Samma dag beslutade även bolagsstämman att hela kapitalbeloppet skulle tillhandahållas av HFSF och betalas in natura, i form av EFSF-obligationer.
(79)
HFSF investerade därför totalt 5 839 miljoner euro i banken i form av stamaktier i maj 2013 (åtgärd B4). Detta belopp motsvarar summan av åtgärderna B1, B2 och B3.
(80)
Genom rekapitaliseringen våren 2013 omvandlades den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) till en permanent rekapitalisering, och åtagandet att bevilja ytterligare kapitalstöd (åtgärd B3) fullgjordes.
(81)
Priset på nya aktier fastställdes till 50 procent av den handelsviktade genomsnittliga aktiekursen under de 50 närmast föregående handelsdagarna före fastställandet av anbudspriset. Till följd av en omvänd aktiesplit fastställde bolagsstämman den 30 april 2012 (51) priset på nya aktier till 1,54 euro per aktie.
(82)
Omedelbart efter rekapitaliseringen våren 2013 blev HFSF den största aktieägaren i banken med en andel på 98,56 procent. Denna minskade dock till 93,55 procent i juni 2013 efter att banken vidtagit andra skuldhanteringsåtgärder (se punkt 2.4.5). I augusti 2013 emitterade banken nya aktier till HFSF i syfte att köpa New TT Bank, vilket ledde till att HFSF:s aktieandel ökade till 95,23 procent (52).
2.3.3.5 Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C)
(83)
Den 6 mars 2014 rapporterade Greklands centralbank resultaten av ett stresstest som genomfördes under andra hälften av 2013. Greklands centralbank angav att bankens kapitalbehov för perioden 2014-2016 skulle uppgå till 2 945 miljoner euro i grundscenariot.
(84)
Den 31 mars 2014 skickade HFSF en skrivelse till banken om att den avsåg och kunde spärra eventuella aktiekapitalökningar som gjorts enligt HFSF:s lag 3864/2010 enligt ändring den 30 mars 2014 för att tillgodose de kapitalbehov som fastställts vid stresstestet. Lagen från HFSF föreskriver att om det, i slutet av abonnemangsperioden, finns otillräcklig efterfrågan från privata investerare till ett pris som fastställts av HFSF:s allmänna råd utifrån två oberoende värderingar, ska HFSF teckna sig för återstående aktier, under förutsättning att det befintliga efterställda kapitalinstrumentet i banken först omvandlats till aktier enligt artikel 6a.
(85)
Vid den extrainsatta bolagsstämman den 12 april 2014 godkände man en ökning av aktiekapitalet på 2 864 miljoner euro i enlighet med lagen från HFSF, och vidare angav man att anbudspriset inte kunde understiga det nominella priset på 0,30 euro per aktie och det lägsta pris som ska fastställas av HFSF (53).
(86)
I linje med nämnda lag utsåg HFSF två oberoende rådgivare för att fastställa bankens värde. Den 10 april 2014 avslutade de båda rådgivarna sitt arbete genom att var och en ange ett högsta och lägsta värde på banken. De högsta och lägsta värdena är i stort sett desamma. På grundval av dessa värderingar fastställde HFSF:s allmänna råd den 14 april 2014 det pris som motsvarar det lägsta pris till vilket bankens nya aktier får erbjudas till investerare och det pris till vilket den kommer att spärra emission av aktier om så krävs (54). Den 15 april 2014 godkände det allmänna rådet anbudet från ett konsortium av investerare om att teckna andelar på 1,3 miljarder euro i nya aktier till 0,30 euro per aktie (nedan kallade hörnstensinvesterare (55) (56)).
(87)
Den 24 april 2014 offentliggjorde Eurobank öppnandet av aktiebrevsregistret med priser på 0,30-0,33 euro (57). Om det finns tillräcklig efterfrågan för att täcka hela beloppet på 2 864 miljoner euro med ett pris som överstiger 0,30 euro, måste hörnstensinvesteraren anpassa sitt pris till det högre priset eller annullera sina order, i vilket fall hörnstensinvesteraren kommer att erhålla en ersättning. Om det finns tillräcklig efterfrågan från privata investerare (inklusive efterfrågan från hörnstensinvesteraren) för att täcka hela beloppet på 2 864 miljoner euro med ett pris på 0,30 euro, kommer hörnstensinvesteraren att få förtur. Om det inte finns tillräcklig efterfrågan (inklusive efterfrågan från hörnstensinvesteraren) med ett pris på 0,30 euro, kommer efterställda skulder att konverteras till nya aktier. Enligt HFSF kommer eventuella otecknade andelar efter konverteringen av efterställda skulder att tecknas av HFSF till samma pris, nämligen 0,30 euro per aktie.
2.3.4 Stödåtgärder för förvärvade verksamheter
2.3.4.1 Stödåtgärder för Proton Bank och Nea Proton Bank
(88)
Sedan 2008 har Proton Bank och Nea Proton Bank varit föremål för flera stödåtgärder. Tabell 7 ger en översikt över dessa stödåtgärder.
Tabell 7
Översikt över kapitalstödåtgärder till Proton och Nea Proton Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Stödtyp
Enhet som har beviljat stödet
Datum för utbetalningen
Belopp (i miljoner euro)
Proton Banks verksamhet
Pr1
Kapital inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden: Grekiska statens preferensaktier
Staten
Maj 2009
80
Pr2
Utlåning av grekiska statspapper enligt åtgärden för grekiska obligationslån
Staten
April 2009
78
Pr3
Statlig garanti för emitterade obligationer enligt den grekiska garantiåtgärden
Staten
Juli 2010
149,4
Nea Proton Banks verksamhet
NP1
Likviditetsgapet från PB till NPB
Finansiering av likviditetsgapet från PB till NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från PB till NPB (del 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Totalt belopp av NP1
1 121,6
NP2
Aktiekapitaltillskott till NPB 2011 och 2012
Ursprungligt aktiekapital
HFSF
9.10.2011
220
Ursprungligt aktiekapital
HFSF
3.2.2012
30
Totalt ursprungligt kapital
250
Ytterligare aktiekapital
HFSF
1.8.2012
230
Ytterligare aktiekapital
HFSF
31.12.2012
35
Totalt ytterligare kapital
265
Totalt belopp av NP2
515
NP3
Rekapitalisering före försäljning till Eurobank
Aktiekapital
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Stödåtgärder till Proton Bank
i) Statlig rekapitalisering till förmån för Proton bank (åtgärd Pr1)
(89)
I maj 2009 investerade Grekland 80 miljoner euro i Proton Bank, vilket motsvarade omkring 4,6 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Kapitaltillskottet genomfördes inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. Rekapitaliseringen skedde i form av preferensaktier.
ii) Statligt likviditetsstöd till förmån för Proton Bank (åtgärderna Pr2 och Pr3)
(90)
Proton Bank har också omfattats av stödåtgärder enligt garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. I april 2009 erhöll Proton Bank grekiska statspapper på 78 miljoner euro (åtgärd Pr2) och i juli 2010 mottog banken en statlig garanti för emitterade obligationer med ett nominellt värde på 149,4 miljoner euro (åtgärd Pr3). De statligt garanterade obligationerna överfördes till Nea Proton Bank på resolutionsdagen men annullerades den 5 januari 2012. De grekiska statspapperna förföll i december 2011 och förnyades inte.
2.3.4.1.2 Stödåtgärder till förmån för Nea Proton Bank
i) Täckning av Nea Proton Banks likviditetsgap på 1 121,6 miljoner euro (åtgärd NP1)
(91)
I samband med rekonstruktionen av Proton Bank upptäckte de grekiska myndigheterna ett likviditetsgap i Nea Proton Bank. I linje med ett beslut av den 9 oktober 2011 fattat av Greklands centralbank betalades 862 miljoner euro ut till Nea Proton Bank i december 2011 genom HDIGF:s avvecklingsplan. Efter att Greklands centralbank slutfört beräkningen av likviditetsgapet den 19 januari 2012 till 1 121,6 miljoner euro, i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 9 april 2012 (58), betalade HFSF (59) det återstående beloppet på 259,6 miljoner euro den 14 maj 2012. HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan åtgärdade därmed likviditetsgapet.
ii) Kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank 2011 och 2012 (åtgärd NP2)
(92)
HFSF gav Nea Proton Bank statligt stöd i form av ursprungligt aktiekapital (stamaktier) på 250 miljoner euro, som betalades ut i två omgångar den 9 oktober 2011 och den 3 februari 2012.
(93)
Enligt den uppdaterade omstruktureringsplan för Nea Proton Bank som lämnades in den 16 juli 2012, dvs. den senaste versionen av planen som hade anmälts till kommissionen när Nea Proton fattade sitt beslut om att inleda förfarandet, behövde Nea Proton Bank ytterligare kapital på 300 miljoner euro. Detta ytterligare kapital begärdes delvis eftersom Nea Proton Bank hade lidit förluster till följd av PSI-programmet (nedskrivningarna för 2011 uppgick till 146,5 miljoner euro i förhållande till de grekiska statsobligationerna, och ytterligare nedskrivningar på 22 miljoner euro inkluderades i resultaten för det första kvartalet 2012). Nea Proton Bank behövde även ytterligare kapital, eftersom reserveringarna mellan 2011 och 2016 hade stigit från de antagna nivåerna när Nea Proton Bank inrättades.
(94)
Enligt den uppdaterade omstruktureringsplan för Nea Proton Bank som lämnades in den 16 juli 2012, skulle de förväntade kapitalbehoven tillgodoses genom ett förväntat kapitaltillskott på 285 miljoner euro under 2012 och ett på 15 miljoner euro under 2014. Faktum är att HFSF i slutändan investerade 230 miljoner euro i Nea Proton Bank den 1 augusti 2012 och 35 miljoner euro den 31 december 2012.
iii) Kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank före försäljningen till Eurobank (åtgärd NP3)
(95)
Enligt köpeavtalet av den 15 juli 2013 hade HFSF redan åtagit sig att investera ett belopp på 395 miljoner euro i Nea Proton Bank (60). HFSF betalade ut detta belopp den 28 augusti 2013.
2.3.4.2 Stödåtgärder till New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank och New TT Bank har varit föremål för flera stödåtgärder sedan 2008. Tabell 8 ger en översikt över dessa stödåtgärder.
Tabell 8
Översikt över stödåtgärder till T Bank och TT Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Varuslag
Enhet som har beviljat stödet
Datum
Stödbelopp (i miljoner euro)
Verksamhet vid T Bank som överförs till TT Bank (61)
T
Finansiering av likviditetsgapet från T Bank till TT Bank (del 1)
HDIGF
December 2011
450
Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från T Bank till TT Bank (del 2)
HFSF
14.2.2013
227
Totalt belopp av T
677
TT Bank
TT
Kapitaltillskott
Kapital inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden: Grekiska statens preferensaktier
Staten
Maj 2009
224,96
New TT Bank (brobank)
NTT1
Likviditetsgap från TT till NTT
Finansiering av likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank (del 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank (del 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Totalt belopp av NTT1
3 732,6
NTT2
Ursprungligt aktiekapitaltillskott
Ursprungligt aktiekapital vid New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Stödåtgärd till T Bank
Anförande av HDIGF:s avvecklingsplan för T Bank på 677 miljoner euro (åtgärd T)
(97)
HDIGF:s avvecklingsplan och det av HFSF finansierade likviditetsgapet till följd av överföringen av verksamhet från T Bank till TT Bank, vilket motsvarar skillnaden mellan det verkliga värdet av de tillgångar som överförts från T Bank till TT Bank och det verkliga värdet av de överförda skulderna. I linje med ett beslut från Greklands centralbank av den 17 december 2011, utbetalades ett belopp på 450 miljoner euro (62) via HDIGF:s avvecklingsplan, vilket motsvarade nästan två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet. Efter att Greklands centralbank beräknat likviditetsgapet till cirka 677 miljoner euro, i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 9 april 2012 (63), utbetalade HFSF den 14 februari 2013 (64) det återstående beloppet på 227 miljoner euro (65) till New TT Bank.
2.3.4.2.2 Stödåtgärd till TT Bank
Statlig rekapitalisering till förmån för TT Bank (åtgärd TT)
(98)
I maj 2009 fick TT Bank ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro från Grekland, vilket motsvarade cirka 2,9 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. TT Bank fick kapitaltillskottet inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden, som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. Kapitaltillskottet skedde i form av preferensaktier.
2.3.4.2.3 Stödåtgärder till New TT Bank
i) Åtgärdande av likviditetsgapet i New TT Bank med 3 732,6 miljoner euro (åtgärd NTT1)
(99)
HFSF finansierade likviditetsgapet i New TT Bank, vilket motsvarade skillnaden mellan värdet av de tillgångar som överförts från TT Bank till New TT Bank och det nominella värdet av de överförda skulderna. I linje med ett beslut från Greklands centralbank den 18 januari 2013, betalade HFSF den 29 januari 2013 ett belopp på 2 730,8 miljoner euro (66), vilket motsvarade nästan två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet. Efter att Greklands centralbank slutfört beräkningen av likviditetsgapet på 3 732,6 miljoner euro (67), utbetalade HFSF den 14 juni 2013 det återstående beloppet på 1 001,7 miljoner euro till New TT Bank i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 21 maj 2013.
ii) Kapitaltillskott från HFSF till New TT Bank (åtgärd NTT2)
(100)
HFSF är ensam aktieägare i New TT Bank och försåg denna med statligt stöd i form av ursprungligt aktiekapital (stamaktier) på 500 miljoner euro.
2.4 OMSTRUKTURERINGSPLANEN OCH DEN NYA FÖRETAGSMODELLEN
(101)
Den 16 april 2014 överlämnade Grekland omstruktureringsplanen för banken, där man förklarar hur banken, som en sammanslagen enhet till följd av förvärvet av Nea Proton Bank och New TT Bank, avser att återställa sin långsiktiga lönsamhet.
2.4.1 Inhemsk verksamhet
(102)
Enligt omstruktureringsplanen kommer banken att inrikta sig på sin kärnbankverksamhet i Grekland. Samtidigt som bankens internationella verksamhet stod för omkring 26 procent av lånen 2010 (68) hade denna andel redan minskat till 20 procent i slutet av 2012, och man kommer att se en ytterligare minskning till […] procent vid slutet av 2018 (69).
(103)
Bankens huvudprioritering är att återfå lönsamhet i sin grekiska bankverksamhet före omstruktureringsperiodens slut (den 31 december 2018). För detta ändamål inbegriper omstruktureringsplanen en rad åtgärder som syftar till att förbättra bankens operativa effektivitet och nettoräntemarginal samt åtgärder för att öka bankens kapitalsituation och balansräkningsstruktur.
(104)
När det gäller den operativa effektiviteten hade banken redan inlett ett omfattande rationaliseringsprogram långt före förvärvet av New TT Bank och Nea Proton Bank. Banken har sedan 2010 minskat sitt fysiska avtryck i Grekland. Sett till banken som en fristående enhet (dvs. bortsett från förvärvet av New TT Bank och Nea Proton Bank) har den minskat antalet filialer från 564 i juni 2008 till […] 2014 och även gjort personalnedskärningar i Grekland (från 10 142 år 2008 till 9 037 år 2012) (70).
(105)
Före omstruktureringsplanens slut planerar banken ytterligare nedskärningar i såväl antalet filialer, från 645 pro forma den 31 december 2012 till […] den 31 december 2018, som antalet anställda, från 12 430 till […] pro forma, dvs. med inbegripande av Nea Proton Bank och New TT Bank (71).
(106)
Den ökade effektiviteten i fråga om filialer och personal kommer att bidra till att minska den totala kostnaden för den sammanslagna grekiska bankverksamheten med […] procent varje år från 913 miljoner euro år 2013 (72) till […] miljoner euro år 2018 (73). Detta får till följd att de förväntade kostnaderna i relation till intäkterna (K/I-talet) i bankens grekiska bankverksamhet kommer att understiga […] procent i slutet av omstruktureringsperioden, jämfört med 60 procent under 2012.
(107)
I omstruktureringsplanen beskrivs också hur banken kommer att förbättra sina finansieringskostnader, vilket är avgörande för att återställa lönsamheten. Banken räknar med att kunna betala lägre räntor på sin inlåning för att främja en stabilare miljö och särskilt den planerade stabiliseringen och återhämtningen av den grekiska ekonomin, som förväntas växa igen från och med 2014. Ränteskillnaderna för inlåning (genomsnittet för tidsbunden inlåning, disponibla medel och sparräntor) förväntas minska i Grekland från 223 räntepunkter år 2012 till […] räntepunkter år 2018 (74). Denna minskning av spreadarna ska främst åstadkommas genom betalning av mycket lägre räntor på tidsbunden inlåning. På samma sätt kommer bankens beroende av akut likviditetsstöd och mer omfattande finansiering från Eurosystemet att minska från 42,9 procent av dess sammanlagda tillgångar på koncernnivå år 2012 till […] procent 2018 (75).
(108)
Enligt omstruktureringsplanen kommer banken också att förbättra sin balansräkning. Nettokvoten mellan utlåning och inlåning i Grekland kommer att minska till […] procent år 2018 (jämfört med 160 procent år 2012 och 115 procent år 2013) (76), medan dess kapitalkrav kommer att öka med en kärnprimärkapitalkvot på […] procent på koncernnivå år 2018 (77) (i stället för ett negativt eget kapital före den första tillfälliga rekapitaliseringen).
(109)
En annan strategisk prioritering inom banken är förvaltning av nödlidande lån. Utöver förbättrade kreditprocesser för både låneuppläggning och omstrukturering av nödlidande lån, handlar omstruktureringsplanen främst om hanteringen av osäkra fordringar samt inrättande av en ny korrigerande enhet. Denna enhet kommer att ha hand om omstrukturering av osäkra fordringar. Den kommer att utnyttja den expertis som finns hos 30-50 affärsrelationsexperter avseende konkursdrabbade företag (78). Andelen nödlidande lån kommer att ligga på […] procent på koncernnivå år 2015 ([…] procent år 2015 för den grekiska inhemska marknaden (79)) och kommer därefter att börja minska, med en förväntad takt på […] procent i slutet av omstruktureringsperioden (80) (30 procent i Grekland före avskrivning av skulder). Bankens lånenedskrivningar i Grekland kommer att minska från 1 652 miljoner euro år 2013 till […] miljoner euro år 2018 (81), på grund av återhämtningen i den grekiska ekonomin.
(110)
Tack vare en förbättrad operativ effektivitet, en minskning av nettoräntemarginalen och den sänkta riskkostnaden kommer banken att kunna bli lönsam i Grekland från och med 2015. Banken räknar med att dess förluster på koncernnivå kommer att uppgå till […] miljoner euro år 2014 och […] miljoner euro år 2015, medan dess vinster kommer att uppgå till […] miljoner euro, […] miljoner euro och […] miljoner euro år 2016, 2017 respektive 2018 (82). Den konsoliderade avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] procent år 2018 (83). Denna lönsamhetsnivå kommer huvudsakligen att drivas på av den grekiska marknaden (med en avkastning på eget kapital på […] procent i slutet av omstruktureringsperioden) medan […] och […] kommer att rapportera en lägre lönsamhet (på […] procent respektive […] procent).
2.4.2 Internationell bankverksamhet
(111)
Banken har redan börjat skuldsanera och omstrukturera sitt internationella nätverk. Den har redan sålt dotterföretag i Turkiet (Eurobank Tefken) och Polen (EFG Polen). Det kommersiella gapet, dvs. skillnaden mellan det utestående beloppet för inlåning och det utestående beloppet av lån till ett visst dotterbolag, i det återstående internationella nätverket har minskat från 1,7 miljarder euro år 2010 till 0,8 miljarder euro år 2012, medan driftskostnaderna minskade med 9 procent mellan år 2010 och 2012 (84).
(112)
Banken kommer att fortsätta omstrukturera och banta sitt internationella nätverk. Banken har i synnerhet åtagit sig att minska sitt innehav av internationella tillgångar till 8,77 miljarder euro före den 30 juni 2017. Banken har också åtagit sig att ytterligare minska innehavet till 3,5 miljarder euro om HFSF behöver investera mer än 1 miljard euro i den kommande aktiekapitalökningen.
(113)
Ett alternativ som undersökts av banken i omstruktureringsplanen för att uppfylla detta mål är att sälja sin verksamhet i […] (85).
(114)
Avyttringarna utgör […] procent av bankens utländska tillgångar per den 31 december 2012. De utländska tillgångarna skulle därför uppgå till […] miljarder euro per den 31 december 2018, med ett internationellt nätverk inriktat på […] och […].
(115)
I omstruktureringsplanen betonas behovet av att minska de utländska dotterbolagens beroende av de grekiska moderbolagen när det gäller deras finansieringsbehov och att fortsätta skydda bankens kapitalsituation.
(116)
I detta syfte planerar banken att genomföra ett omfattande kostnadsminskningsprogram i det internationella nätverket, […]. I […] till exempel kommer […] filialer att läggas ner medan arbetskraften kommer att minska med […] anställda från och med den 31 december 2012 fram till försäljningen av dotterbolaget i […] (86).
(117)
Banken kommer att minska sin totala finansiering av utländska dotterbolag från 2 miljarder euro år 2012 till […] år 2018 (87), medan avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] procent och […] procent år […] och […].
2.4.3 Annan verksamhet än bankverksamhet: försäljning av försäkrings- och fastighetsverksamhet
(118)
Banken har minskat sitt ägande i sitt dotterbolag inom fastighetsbranschen (Eurobank Properties) till under 35 procent genom en aktiekapitalökning, vilket har haft en positiv inverkan på bankens kärnprimärkapitalkvot (88). Banken kommer att ha avyttrat dotterbolaget helt och hållet senast den 31 december 2018.
(119)
Banken planerar också att sälja företagets försäkringsdotterbolag senast den […].
2.4.4 Anskaffning av privat kapital och bidrag från befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar
(120)
Banken har lyckats anskaffa kapital på marknaden och därigenom minska sitt behov av statligt stöd.
(121)
Antalet aktieägare minskade kraftigt till följd av rekapitaliseringen våren 2013, eftersom HFSF fick 98,56 procent av bankens aktier, vilket innebar att de befintliga aktieägarna endast stod för ett aktieinnehav på 1,44 procent. Därför tog HFSF full kontroll över banken i juni 2013. Ingen utdelning har utbetalats kontant sedan 2008.
(122)
I februari 2012 erbjöd banken sig att köpa tillbaka hybridinstrument från privata investerare till ett pris på mellan 40 och 50 procent av det nominella värdet. Återköpspriset fastställdes utifrån instrumentens marknadsvärde och omfattade en premie på maximalt 10 procentenheter, som lades till för att locka investerare att delta i återköpet. Detta erbjudande godtogs för knappt 50 procent av instrumentens totala nominella värde, vilket efter avdrag för transaktionskostnaderna gav banken en vinst på 248 miljoner euro (89).
(123)
I maj 2013 offentliggjorde banken andra skuldhanteringsåtgärder. Banken erbjöd borgenärer möjligheten att omvandla sina lägre grupp ett-värdepapper och lägre grupp två-värdepapper, med ett utestående belopp på 662 miljoner euro, till stamaktier till nominellt värde. Konverteringskursen hade fastställts så att den skulle motsvara det anbudspris som HFSF betalade vid rekapitaliseringen våren 2013 (90). Godkännandegraden var 48 procent. Eftersom obligationsinnehavarna av lägre grupp ett- och lägre grupp två-värdepapper omvandlade sina värdepapper till lägre efterställda instrument utan kontant ersättning, uppgick det anskaffade kapitalet till 317 miljoner euro.
(124)
Till följd av de båda återköpen minskade beståndet av efterställda och hybrida skulder från 1 045 miljoner euro den 31 december 2011 till 283 miljoner euro den 31 december 2013 (91).
2.5 DE GREKISKA MYNDIGHETERNAS ÅTAGANDEN
(125)
Grekland åtog sig att banken och dess närstående bolag skulle genomföra den omstruktureringsplan som inlämnades den 16 april 2014 och gjorde ytterligare åtaganden om genomförandet av omstruktureringsplanen (nedan kallade åtagandena). Åtagandena, som förtecknas i bilagan, sammanfattas i detta avsnitt.
(126)
För det första har Grekland åtagit sig att banken ska omstrukturera sin kommersiella verksamhet i Grekland och fastställa ett högsta antal filialer och anställda samt ett krav avseende högsta totala kostnader som ska följas den 31 december 2017 (92).
(127)
Grekland har också lovat att banken kommer att minska kostnaderna för inlåning i Grekland och ha en maximal kvot nettoutlåning/nettoinlåning senast den 31 december 2017 (93).
(128)
När det gäller bankens utländska dotterbolag har Grekland gjort ett åtagande om att banken inte ska bevilja ytterligare kapitalstöd om inte förutbestämda villkor är uppfyllda. Grekland har också lovat att banken kommer att minska sina internationella tillgångar avsevärt fram till den 30 juni 2018 (94).
(129)
Grekland har gjort ett åtagande om att banken kommer att avyttra sin försäkringsverksamhet, sitt dotterbolag inom fastighetsbranschen och ett antal värdepapper samt minska sin riskkapitalportfölj. Dessutom kommer banken inte att köpa värdepapper av bristande kvalitet, med några få undantag (95).
(130)
Grekland gjorde ett antal åtaganden avseende företagsstyrningen av banken. Landet åtog sig att begränsa ersättningen till bankens anställda och chefer, för att se till att banken följer grekisk lagstiftning i fråga om företagsstyrning och upprättar en effektiv och adekvat organisationsstruktur (96).
(131)
Grekland har också lovat att banken kommer att förbättra sin kreditpolitik för att förhindra varje form av diskriminering under något skede av kreditprocessen och ge garantier för att beslut om beviljande och omstrukturering av lån syftar till att maximera bankens lönsamhet. Vidare har Grekland lovat att banken kommer att förbättra övervakningen av kreditrisker samt omstruktureringen av lån (97).
(132)
Ett antal åtaganden rör bankens affärer med anslutna låntagare. Dessa åtaganden syftar till att säkerställa att banken inte avviker från ansvarsfull bankpraxis vid beviljande eller omstrukturering av lån till sina anställda, chefer och aktieägare samt till offentliga enheter, politiska partier och medieföretag (98).
(133)
Slutligen har Grekland åtagit sig att införa ytterligare begränsningar för banken, såsom ett kupong- och utdelningsförbud, ett förvärvsförbud och ett reklamförbud (99).
(134)
Åtagandena kommer att övervakas fram till den 31 december 2018 av en övervakningsförvaltare.
(135)
När det gäller bankens nuvarande kapitalökning har Grekland, eftersom HFSF spärrar kapitalökningen, gjort ett separat åtagande om att genomföra de åtgärder som föreskrivs i artikel 6a i HFSF:s lag av den 30 mars 2014 i dess ändrade lydelse, en bestämmelse som syftar till att fördela det återstående beloppet av ett kreditinstituts kapitalunderskott till innehavarna av kapitalinstrument och andra efterställda skulder, när så är nödvändigt, innan HFSF ger ett eventuellt kapitaltillskott.
3. BESKRIVNING AV ORSAKERNA TILL ATT FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDEN INLEDDES
3.1 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
(136)
Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande för att kontrollera att villkoren i 2008 års bankmeddelande (100) uppfyllts när det gäller lämpligheten, nödvändigheten och proportionaliteten i fråga om den första tillfälliga rekapitalisering som HFSF gjort till förmån för banken (åtgärd B1).
(137)
När det gäller åtgärdens lämplighet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida banken hade vidtagit alla möjliga åtgärder för att undvika ett framtida stödbehov, eftersom stödet gavs efter föregående rekapitalisering och likviditetsstöd och med tanke på den utdragna undsättningsperioden (101). Dessutom var kommissionen inte på det klara med vem som skulle kontrollera banken när den första tillfälliga rekapitaliseringen ersatts med en ständig rekapitalisering (102), eftersom banken kunde komma att kontrolleras av antingen staten eller privata minoritetsägare. I båda fallen angav kommissionen att den ville se till att kvaliteten på bankens förvaltning och särskilt dess låneförfarande inte försämras.
(138)
När det gäller nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen ifrågasatte kommissionen i skäl 66 i förfarandebeslutet avseende Eurobank om alla möjliga åtgärder hade vidtagits för att banken inte skulle behöva stöd igen i framtiden. Eftersom den tillfälliga rekapitaliseringens varaktighet var oviss kunde kommissionen därtill inte avgöra om den var tillräcklig och förenlig med principerna om ersättning och ansvarsdelning enligt reglerna om statligt stöd. Eftersom villkoren för att omvandla den första tillfälliga rekapitaliseringen till en permanent rekapitalisering inte var kända när Eurobank antog beslutet om att inleda förfarandet, kunde kommissionen dessutom inte göra någon bedömning av dessa.
(139)
När det gäller stödets proportionalitet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida skyddsåtgärderna (reklamförbudet, kupong- och utdelningsförbudet, köpoptionsförbudet och återköpsförbudet enligt skäl 71 i förfarandebeslutet avseende Eurobank) var tillräckliga i förhållande till den första tillfälliga rekapitaliseringen. I skäl 72 i nämnda beslut angav kommissionen vidare att snedvridningar av konkurrensen kunde orsakas av bristande regler som hindrar HFSF från att samordna de fyra största grekiska bankerna (dvs. banken, Alpha Bank, NBG och Piraeus) och att det saknas lämpliga skyddsåtgärder för att de inte ska utbyta kommersiellt känslig information. Kommissionen föreslog därför att en övervakningsförvaltare skulle utses som skulle vara fysiskt närvarande i banken.
3.2 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEA PROTON BANK
(140)
Den 26 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera huruvida den intervention på 1 122 miljoner euro som gjorts genom HDIGF:s avvecklingplan (åtgärd NP1) samt HFSF:s kapitaltillskott på 250 miljoner euro och övriga kapitaltillskott på upp till totalt 300 miljoner euro (åtgärd NP2) till förmån för Nea Proton Bank, uppfyllde de allmänna förenlighetskraven och kraven i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet (103) och omstruktureringsmeddelandet (104) (återställande av långsiktig lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga samt begränsning av snedvridning av konkurrensen).
(141)
När det gäller åtgärdernas lämplighet, angav kommissionen att åtgärderna var lämpliga som undsättningsstöd.
(142)
Beträffande åtgärdernas nödvändighet konstaterade kommissionen att interventionen i HDIGF:s avvecklingsplan var nödvändig till både storlek och form, medan HFSF:s kapitaltillskott bara var nödvändiga till formen. När det gäller storleken på HFSF:s kapitaltillskott, uttryckte kommissionen dock tvivel i skäl 59 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och om en fristående omstrukturering var det billigaste alternativet. I skälen 60 och 61 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton fastställde kommissionen vidare att Nea Proton Banks oförmåga att i tillräcklig grad ersätta HFSF:s rekapitalisering gav upphov till tvivel om huruvida banken i grund och botten var bärkraftig och att det därför skapades ett behov av en genomgripande omstrukturering.
(143)
När det gäller åtgärdernas proportionalitet, ansåg kommissionen att åtgärderna var proportionerliga som undsättningsstöd.
(144)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Nea Proton Bank, uttryckte kommissionen tvivel i skäl 65 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton om huruvida banken skulle kunna bli lönsam på egen hand.
(145)
Kommissionen betvivlade att den föreslagna omstruktureringen var tillräcklig i förhållande till omfattningen av den omstrukturering som krävdes eftersom det inte fanns tillräcklig ersättning.
3.3 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEW TT BANK
(146)
Den 6 maj 2013 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera om finansieringen på 4,1 miljarder euro av finansieringsgapet till de verksamheter som överförts från TT Bank till New TT Bank (åtgärd NTT1), kapitaltillskottet på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Bank (åtgärd NTT2), kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro i form av preferensaktier enligt de grekiska bankernas stödsystem till TT Bank (åtgärd TT) och interventionen på 0,68 miljarder euro genom HDIGF:s avvecklingsplan för T Banks tillgångar som överförts till TT Bank (åtgärd T) uppfyllde de allmänna förenlighetskriterierna och kraven i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet (återställande av långsiktig lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga samt begränsning av snedvridningarna av konkurrensen).
(147)
Kommissionen ansåg att både åtgärd NTT2 och NTT1 var lämpliga och nödvändiga till formen som undsättningsstöd. När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT2 storleksmässigt sett, tvivlade kommissionen på New TT Banks långsiktiga lönsamhet på egen hand och på att en fristående omstrukturering var det enda och billigaste alternativet (105). När det gäller ersättningen för de båda åtgärderna angav kommissionen att åtgärdandet av likviditetsgapet var en definitiv kostnad utan kvittning mot framtida intäkter som skapade ett behov av en genomgripande omstrukturering (106).
(148)
När det gäller de båda åtgärdernas proportionalitet, ansåg kommissionen att åtgärderna NTT2 och NTT1 var proportionerliga som undsättningsstöd på kort sikt. I skäl 79 i förfarandebeslutet avseende New TT begärde dock kommissionen att åtgärder snabbt skulle vidtas för att begränsa negativa spridningseffekter.
(149)
När det gäller förenligheten av åtgärd T, godkände kommissionen denna tillfälligt som undsättningsstöd den 16 maj 2012 i sitt beslut om resolution av T Bank (nedan kallat beslutet om T Bank) (107) men kunde inte ge ett slutgiltigt godkännande av stödet för T Banks verksamhet som överförts till TT Bank. I förfarandebeslutet avseende New TT (108) förlängde kommissionen godkännandet av åtgärden som undsättningsstöd fram till att den fattat ett slutgiltigt beslut om en uppdaterad version av omstruktureringsplanen för TT Bank.
(150)
När det gäller åtgärdernas förenlighet med omstruktureringsmeddelandet, tvivlade kommissionen på att New TT Bank skulle återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand. Denna skepsis grundades på ett begränsat antal av de åtgärder som New TT Bank föreslogs vidta för att generera vinster i framtiden, osäkerheten kring de frivilliga utrangeringssystemen när det gäller timingen och de anställdas godkännandegrad, avsaknaden av ytterligare åtgärder för att minska personalkostnaderna, bristen på åtgärder för att rationalisera nätet av filialer efter förvärvet av T Bank och underlåtenheten att utnyttja potentiella synergieffekter (109).
(151)
I skälen 90 och 91 i förfarandebeslutet avseende New TT, uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de kraftigt minskade räntemarginalerna på existerande inlåning och de ökade lånemarginalerna på nya lån skulle kunna genomföras utan att New TT Bank förlorar en betydande mängd kunder och utan att behöva göra riskfylld utlåning. Dessutom tvivlade kommissionen på att New TT Bank skulle fördubbla sina företagslån som planerat och att man skulle uppnå den omfattande tillväxt i nettoränteintäkter som planerat, med tanke på bristen på sakkunskap.
(152)
I skäl 95 i förfarandebeslutet avseende New TT, ansåg kommissionen därför att återintegreringen av TT Bank i ett större och lönsamt finansiellt företag skulle öka lönsamhetsutsikterna för New TT Bank, eftersom det skulle möjliggöra kostnadsrationalisering, nya priser på inlåning och nya lån samt ett större produktutbud.
(153)
Eftersom New TT Bank hade övertagit den tidigare ekonomiska verksamheten vid TT Bank, och även vid T Bank, inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om huruvida åtgärderna T och TT var en långsiktig lösning på lönsamheten i New TT Bank och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.
(154)
När det gäller ansvarsfördelningen, ansåg kommissionen att en fristående omstrukturering ökade omstruktureringskostnaderna, och därför betvivlade kommissionen att det statliga stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt. Kommissionen noterade dessutom att avsaknaden av ersättning skapade ett behov av djupgående omstrukturering, i fråga om såväl lönsamhetsåtgärder som åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen, trots att det fanns en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar, vilken troligen var största möjliga. Kommissionen påpekade även att det faktum att förlusterna till stor del berodde på en skuldnedskrivning till förmån för staten motiverade en lägre ersättning (110).
(155)
När det gäller snedvridningen av konkurrensen noterade kommissionen att det enorma stödbeloppet till TT Bank och verksamheter som överförts från T Bank samt avsaknaden av ersättning krävde en djupgående omstrukturering och minskad marknadsnärvaro från New TT Banks sida. Även om förlusterna främst berodde på innehavet av grekiska statsobligationer, konstaterade kommissionen dessutom att TT Bank hade innehaft fler grekiska statsobligationer än andra grekiska banker i förhållande till sin storlek och att detta var ett tecken på olämpligt risktagande (111). Avslutningsvis konstaterade kommissionen att även om New TT Bank skulle ha i stort sett samma marknadsnärvaro som TT Bank, skulle snedvridningen av konkurrensen bli begränsad med tanke på New TT Banks relativt sett begränsade storlek och avsaknaden av utländsk verksamhet. Kommissionen var dock tveksam till om tillräckliga åtgärder hade vidtagits för att begränsa snedvridningen av konkurrensen och ansåg att ett förbud mot prisledarskap och andra beteendemässiga åtgärder kunde vara nödvändiga (112).
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
SYNPUNKTER FRÅN EN GREKISK BANK
(156)
Den 3 januari 2013 mottog kommissionen synpunkter från en grekisk bank på förfarandebeslutet avseende Eurobank. Den grekiska banken påpekade att HFSF:s rekapitalisering av grekiska banker i princip var ett välkommet steg mot ett sundare och mer bärkraftigt banksystem och framförde inga invändningar mot rekapitaliseringen av Eurobank.
(157)
Samtidigt som den grekiska banken uttryckte sitt fulla stöd för principen om rekapitalisering av grekiska banker genom HFSF, förväntade den sig att HFSF:s rekapitalisering skulle vara öppen på lika villkor för alla banker som bedriver verksamhet i Grekland, för att minimera snedvridningen av konkurrensen och undvika diskriminering.
5. SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DE FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDENA
5.1 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
(158)
Den 5 september 2012 lämnade Grekland synpunkter från Greklands centralbank och HFSF om förfarandebeslutet avseende Eurobank.
5.1.1 Synpunkter från Greklands centralbank
(159)
När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen, konstaterade Greklands centralbank att det kapitalbelopp på 18 miljarder euro som HFSF använde för att rekapitalisera de fyra största grekiska bankerna i maj 2012 var mindre än det slutgiltiga belopp som behövdes för att dessa banker gradvis skulle uppnå och bibehålla en kärnprimärkapitalkvot på 10 procent före juni 2012 och en kärnprimärkapitalkvot på 7 procent under ett treårigt scenario med negativ stress. Den noterade också att den första rekapitaliseringen var tillfällig, eftersom rekapitaliseringsprocessen skulle leda till ett ökat aktiekapital vid dessa fyra banker.
(160)
Greklands centralbank konstaterade även att rekapitaliseringen av de största grekiska bankerna utgör en del av en mer långsiktig omstrukturering av den grekiska banksektorn. Den konstaterade att om en bank förblir i privat ägo kommer ledningen med största sannolikhet att förbli densamma, men om en bank blir statsägd (dvs. ägs av HFSF) får HFSF utse en ny ledning som under alla omständigheter kommer att bedömas av Greklands centralbank. Greklands centralbank noterade att den kontinuerligt bedömer företagsstyrningsramen, ledningens lämplighet och riskprofilen för varje bank för att se till att det inte tas överdrivna risker. Den påpekade även att HFSF redan har utsett företrädare i styrelserna vid de rekapitaliserade bankerna.
(161)
Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen konstaterade Greklands centralbank att bankens rekapitalisering var begränsad för att man skulle kunna se till att de då gällande lägsta kapitalkraven (på 8 procent) var uppfyllda. Den angav även att den utdragna tiden före rekapitaliseringarna berodde på den kraftiga försämringen av den operativa miljön i Grekland och effekterna av PSI-programmet, komplexiteten i uppgiften i stort och behovet av att maximera privata investerares medverkan till ett ökat aktiekapitaltillskott.
(162)
När det gäller proportionaliteten av den första tillfälliga rekapitaliseringen påpekade Greklands centralbank att man säkerställer ett fullständigt genomförande av den omstruktureringsplan som ska överlämnas till kommissionen genom att upphäva HSFS:s rösträtt, bl.a. om omstruktureringsplanen faktiskt överträds. Greklands centralbank påpekade även att bankens svårigheter inte beror på vare sig en underskattning av riskerna av bankens ledning eller kommersiellt aggressiva åtgärder.
5.1.2 Synpunkter från HFSF
(163)
När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen angav HFSF, i fråga om eventuell statlig inblandning om staten ger betydande statligt stöd genom HFSF och om HFSF har full rösträtt, att de banker som HFSF finansierar inte betraktas som offentliga enheter eller enheter som står under statlig kontroll och att de inte kontrolleras av staten efter att de har rekapitaliserats permanent av HFSF. HFSF påpekade att det rör sig om ett helt oberoende privaträttsligt rättssubjekt med rätt att fatta självständiga beslut. Det är inte underkastat statlig kontroll, i enlighet med artikel 16C punkt 2 i HFSF:s lag, enligt vilken kreditinstitut som HFSF har gett kapitalstöd till inte ingår i den offentliga sektorn. HFSF hänvisade också till sin ledningsstruktur.
(164)
När det gäller HFSF:s inblandning i ledandet av banken konstaterade HFSF att den skulle respektera bankens självständighet och inte hindra dess dagliga ledning eftersom den endast skulle fylla den funktion som fastställts i HFSF:s lag. HFSF angav att det inte skulle finnas något inflytande eller någon samordning från statens sida och att bankens beslut i fråga om utlåningsprocessen (däribland om säkerheter, prissättning och låntagares solvens) skulle fattas utifrån kommersiella kriterier.
(165)
HFSF påpekade att det fastställs lämpliga skyddsåtgärder i HFSF:s lag och det avtal som ingås före tecknandet för att hindra privata aktieägare från att ta överdrivna risker. Med detta avsågs i) utnämnandet av företrädare för HFSF som oberoende, icke verkställande ledamöter i bankens styrelse och deras deltagande i diverse kommittéer, ii) en företagsbesiktning av banken från HFSF:s sida och iii) begränsade röster efter en slutgiltig rekapitalisering tills banken uppfyller villkoren i omstruktureringsplanen.
(166)
Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen och särskilt nivån på ersättningen för stödet, uppgav HFSF att ersättning hade avtalats med företrädare för kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella valutafonden (IMF). När det gäller den överenskomna nivån tog man hänsyn till att den första tillfälliga rekapitaliseringen skulle omvandlas till en permanent rekapitalisering före den 30 september 2012, en tidsgräns som fastställdes i mars 2012 i memorandumet mellan kommissionen, ECB och IMF samt Grekland.
(167)
När det gäller proportionaliteten i den första tillfälliga rekapitaliseringen, konstaterade HFSF att de vidtagna åtgärderna, t.ex. de som anges i skäl 165 i detta beslut, utgör tillräckliga skyddsåtgärder med tanke på de enorma stödbelopp som mottagits och den utdragna undsättningsperioden. HFSF uppgav vidare att lämpliga åtgärder har vidtagits för att se till att banker i vilka HFSF är delaktig inte utbyter kommersiellt känslig information sinsemellan. Sådana åtgärder inbegriper utnämnandet av olika företrädare från HFSF till dessa banker, uppdrag som ges till dessa företrädare särskilt för att skydda sig mot att information utbyts mellan olika företrädare och tydliga interna instruktioner till dessa tjänstemän om att inte överföra kommersiellt känslig information från bankerna. Dessutom angav HFSF att den inte utövar sina rättigheter i förhållande till banker på ett sätt som kan förhindra, begränsa, snedvrida eller avsevärt minska eller hindra en effektiv konkurrens. Slutligen påpekade HFSF att styrelseledamöterna och de anställda omfattas av stränga sekretessregler och förvaltaruppdrag samt bestämmelser om tystnadsplikt med avseende på verksamheten.
5.2 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEA PROTON BANK
(168)
Den 5 september 2012 framförde Grekland synpunkter från Greklands centralbank och HFSF på förfarandebeslutet avseende Nea Proton.
5.2.1 Synpunkter från Greklands centralbank
(169)
Greklands centralbank konstaterade att Nea Proton Bank, i egenskap av ett kreditinstitut som ägs av HFSF, inte kunde tillhandahålla en mer långsiktig verksamhetsplan på egen hand. Dessutom noterade Greklands centralbank att den noggrant följer genomförandet av den verksamhetsplan som HFSF utarbetat för Nea Proton Bank och som överlämnats till kommissionen för att säkerställa att Nea Proton Bank skulle kunna säljas inom den tid som föreskrivs i lag.
(170)
När det gäller den ökade lönsamheten påpekade Greklands centralbank att den största delen av ökningen förväntades ske under 2013 (när nettoränteintäkterna förväntades öka till 55,3 miljoner euro jämfört med 22,7 miljoner euro år 2012), att den huvudsakligen skulle bero på minskningen av de totala räntekostnaderna och att den skulle vara följden av två faktorer: en förlängning av tidsbunden inlåning som tidigare gett hög avkastning till bättre villkor och en minskning med 30 procent av det totala utestående beloppet för inlåning under det första halvåret 2012. Dessutom underströk Greklands centralbank att nettoränteintäkterna från 2013 skulle utvecklas på ett smidigt sätt och inte ge upphov till några tvivel om Nea Proton Banks förmåga att nå målet.
5.2.2 Synpunkter från HFSF
(171)
När det gäller nödvändigheten av åtgärderna till förmån för Nea Proton Bank, konstaterade HFSF att Greklands centralbank är den myndighet som ska besluta om en eventuell resolutionsåtgärd och att HFSF tillfört det minimikapital som krävs för regleringsändamål.
(172)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten hos Nea Proton Bank, hänvisade HFSF till resolutionsramen enligt vilken HFSF tvingades sälja Nea Proton Bank inom en tvåårsperiod och höll med kommissionen om att Nea Proton Bank skulle kunna ingå i en större och lönsam enhet. Även om omstruktureringsplanen för Nea Proton Bank baserades på en ”fristående” modell, förklarade HFSF att syftet var att underlätta försäljningen av banken genom att göra den mer attraktiv för investerare och förbättra dess finansiella resultat. HFSF påpekade att kapitaltillskotten innebar att Nea Proton Bank kunde respektera en minsta kapitaltäckningsgrad men också förbättra sin finansiella situation och attraktionskraft för en eventuell framtida sammanslagning med andra mindre banker. HFSF noterade också att det extra kapitaltillskottet hade behövts för att täcka kreditförluster i samband med PSI-programmet och de ökade reserveringarna för lån.
(173)
HFSF påpekade att Nea Proton Bank hade förbättrat sin finansieringskostnad och inlåningslojalitet. Nea Proton Banks beroende av Eurosystemet minskade under 2012 och dess likviditetsställning hade förbättrats. Det extra kapitaltillskottet hade bidragit till att sänka räntorna på inlåning och förbättra räntemarginalerna. Nea Proton Bank hade redan ändrat priserna på delar av sin låneportfölj, med hjälp av riskbaserad prissättning med räntesatser som var klart högre än finansieringskostnaderna. Dessutom skulle den planerade tillväxten i nettoränteintäkterna ske med en försiktig expansion på företagsmarknaden och genom en förbättrad portföljkvalitet.
(174)
HFSF konstaterade att Nea Proton Bank hade minskat sina verksamhetskostnader avsevärt 2012, att dess två dotterbolag skulle upphöra med sin verksamhet, att dess deltagande i försäkringsmäklarbranschen hade minskat kraftigt och att den skulle lägga ner sin verksamhet inom fastighetsbranschen.
(175)
Avslutningsvis noterade HFSF att snedvridningen av konkurrensen skulle vara begränsad med tanke på den obetydliga andelen av Nea Proton Banks totala banktillgångar i Grekland och det faktum att ingen aggressiv inlåning övervägdes.
5.3 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEW TT BANK
(176)
Den 19 juli 2013 framförde finansministeriet synpunkter på förfarandebeslutet avseende New TT.
(177)
När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT1 tillade finansministeriet att det exakta värdet av de tillgångar och skulder som överförts till New TT Bank hade fastställts på grundval av de externa revisorernas rapport i enlighet med artikel 63E punkt 6 i lag 3601/2007.
(178)
När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT2 angav finansministeriet att det i det andra anpassningsprogrammet för Grekland (Second Review - May 2013) ställdes krav på att New TT Bank skulle säljas till tredje part före den 15 juli 2013.
(179)
Beträffande ersättningen för åtgärderna NTT1 och NTT2, konstaterade finansministeriet att HFSF, som skulle åtgärda likviditetsgapet i HDIGF:s ställe före den 31 december 2013, erhåller en förmånsrätt framför andra oprioriterade fordringsägare i händelse av likvidation av återstående tillgångar i TT Bank och att endast krav från anställda på att få tillbaka 50 procent av sin ersättning prioriteras framför HFSF:s fordringar. Därför konstaterade finansministeriet att likvidationen av dessa tillgångar främst kommer att gynna HFSF och därigenom kommer att minska kostnaderna för staten.
(180)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten för New TT Bank, konstaterade finansministeriet att New TT Bank, i egenskap av ett mellanliggande kreditinstitut, måste säljas inom två år från inrättandet, i enlighet med artikel 63E i lag 3601/2007. Försäljningen av New TT Bank skulle, i enlighet med memorandumet från maj 2013, ha slutförts senast den 15 juli 2013 för att säkerställa den långsiktiga lönsamheten i verksamheten.
6. BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL FÖRVÄRVADE FÖRETAG
6.1 BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL NEA PROTON BANK
6.1.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp
(181)
Kommissionen måste fastställa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt denna bestämmelse innebär statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, oavsett slag, och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
6.1.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats enligt stödsystemet för de grekiska bankerna (åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3)
(182)
Kapitaltillskottet på 80 miljoner euro från den grekiska staten till Proton Bank i maj 2009 (åtgärd Pr1), de grekiska statspapper på 78 miljoner euro som Proton Bank erhöll i april 2009 (åtgärd Pr2) och de statliga garantier som lämnades till Proton Bank för utfärdande av obligationer till ett nominellt värde av 149,4 miljoner euro i juli 2010 (åtgärd Pr3) beviljades inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (113). I beslutet om godkännande av nämnda system slog kommissionen fast att de åtgärder som beviljas inom ramen för systemet skulle utgöra statligt stöd.
(183)
Såsom anges i skäl 38 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton, ombesörjer Nea Proton Bank den ekonomiska verksamhet som bedrivits av Proton Bank. Åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 har gynnat Nea Proton Bank, eftersom de har bidragit till stabilisering och bibehållande av den ekonomiska verksamhet som överförts till denna och som i annat fall inte skulle finnas längre. Kommissionen anser därför att åtgärderna har gynnat den ekonomiska verksamhet som överförts till Nea Proton Bank.
6.1.1.2 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i Nea Proton Bank (åtgärd NP1)
(184)
Redan i skälen 31-37 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton slår kommissionen fast att åtgärd NP1, interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan, för att åtgärda likviditetsgapet, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 38 i samma beslut betraktar kommissionen Nea Proton Bank som den ekonomiska förmånstagaren av denna åtgärd eftersom Nea Proton Bank ombesörjer den ekonomiska verksamhet som bedrivits av Proton Bank och som fortfarande finns tack vare det erhållna stödet.
6.1.1.3 Förekomst av stöd i det ursprungliga aktiekapitaltillskottet från HFSF och ytterligare aktiekapitaltillskott från denna fond år 2012 (åtgärd NP2)
(185)
Redan i skälen 41-43 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton slår kommissionen fast att HFSF:s kapitaltillskott på 250 miljoner euro och det ytterligare kapitaltillskott som planerades när beslutet fattades, vilka uppgår till sammanlagt 300 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Såsom anges i skäl 93 i detta beslut bidrog HFSF till slut med ytterligare 265 miljoner euro år 2012, av ett eventuellt kompletterande kapital på 300 miljoner euro, vilket innebär att det totala rekapitaliseringsstödet år 2011 och 2012 utgjorde 515 miljoner euro (åtgärd NP2).
6.1.1.4 Förekomst av stöd i form av kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank före avyttringen till banken (NP3)
(186)
Kommissionen anser att kapitaltillskottet från HFSF till Nea Proton Bank före avyttringen till banken, vilket uppgick till 395 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(187)
Kapitaltillskottet gavs av HFSF, en enhet som har inrättats och finansieras av Grekland för att stödja bankerna, med hjälp av statliga medel. Dessutom är åtgärden av selektiv karaktär eftersom kapitaltillskottet enbart gynnar Nea Proton Bank.
(188)
Vidare innebär interventionen en klar fördel för Nea Proton Bank, eftersom banken på så sätt kan fortsätta bedriva sin bankverksamhet. Utan kapitaltillskottet skulle Nea Proton Bank, som hade ett mycket negativt kapital, ha gått i konkurs. Under sådana omständigheter skulle det ha varit omöjligt att sälja Nea Proton Bank och införliva denna i en större enhet. Vidare är kapitaltillskottet inte förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Tvärtom gjorde rekapitaliseringen på 395 miljoner euro det möjligt att sälja Nea Proton Bank för 1 euro. En privat investerare skulle ha valt att inte gå vidare med rekapitaliseringen och låta Nea Proton Bank gå i konkurs och på så sätt spara 395 miljoner euro.
(189)
Nea Proton Bank konkurrerar med andra banker, även dotterbolag till utländska banker, som är verksamma i Grekland eller kan vara intresserade av att komma in på den grekiska marknaden. Kapitaltillskottet påverkar därför handeln mellan medlemsstaterna och kan snedvrida konkurrensen.
(190)
Kommissionen drar därför slutsatsen att kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Stödmottagaren av åtgärd NP3
(191)
Såsom redan förklarats i skäl 188 betraktar kommissionen Nea Proton Bank som mottagare av kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank, eftersom stödet har möjliggjort fortsatt ekonomisk verksamhet vid banken.
(192)
När det gäller frågan om huruvida försäljningen av Nea Proton Bank medför statligt stöd till banken, måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda i linje med punkt 49 i 2008 års bankmeddelande. Den måste särskilt undersöka i) om försäljningen skedde på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, ii) om försäljningen skedde på marknadsvillkor och iii) om finansinstitutet eller staten maximerat försäljningspriset av berörda tillgångar och skulder.
(193)
Banken förvärvade aktierna i Nea Proton Bank, eftersom den lämnade in det enda giltiga anbudet inom ramen för ett icke-diskriminerande anbudsförfarande som var öppet för andra banker och finansinstitut. HFSF:s finansiella rådgivare kontaktade ett stort antal banker, finansinstitut och investerare, och endast fyra visade intresse av att köpa Nea Proton Bank, varav endast två, dvs. banken och en hedgefond (114), inlämnade slutliga anbud. Bankens anbud var det enda som motsvarade HFSF:s följebrev (process letter).
(194)
Eftersom den finansiella rådgivaren kontaktade ett stort antal banker och på förhand hade fastställt de krav och den tidsfrist som anbudet skulle respektera för att vara giltigt, anser kommissionen att anbudsförfarandet var öppet och icke-diskriminerande. Kommissionen drar därför slutsatsen att upphandlingsförfarandet gör det möjligt att utesluta förekomsten av stöd till köparen.
(195)
Banken betalade ersättningen på en euro och HFSF åtog sig att rekapitalisera Nea Proton Bank före avyttringen. Det negativa försäljningspriset (med tanke på att Nea Proton Bank rekapitaliserades strax före försäljningen) utesluter inte att försäljningspriset motsvarar företagets marknadsvärde (115) eftersom Nea Proton Banks egna kapital var klart negativt och att företaget förväntades notera ytterligare förluster. Kommissionen har ingen anledning att tro att anbudet och det pris som betalats inte återspeglade marknadspriset på företaget. I linje med punkt 49 i 2008 års bankmeddelande, punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet och sin egen beslutspraxis (116), drar kommissionen därför slutsatsen att försäljningspriset motsvarade marknadspriset och att stödet till banken kan uteslutas.
6.1.1.5 Slutsats om förekomsten av och det totala beloppet mottaget stöd
(196)
På grundval av skälen 182-190 anser kommissionen att åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3, NP1, NP2 och NP3 uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd. När det gäller åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 drar kommissionen slutsatsen att eftersom de har bidragit till att verksamheten vid Proton Bank, som sedan överfördes till Nea Proton Bank, har kunnat fortsätta bedrivas kan de också anses gynna Nea Proton Bank som nu ombesörjer nämnda verksamhet. Såsom anges redan i skäl 184 är mottagaren av åtgärd NP1 Nea Proton Bank, som ombesörjer Proton Banks överförda verksamhet. Dessutom är Nea Proton Bank också mottagare av åtgärderna NP2 och NP3.
(197)
Kommissionen drar därför slutsatsen att Nea Proton Banks verksamhet har mottagit statligt stöd i form av ett kapitaltillskott på 2 111,6 miljoner euro (åtgärderna Pr1, NP1, NP2 och NP3) vid sidan av statliga garantier på 149,4 miljoner euro (åtgärd Pr3) och grekiska statspapper på 78 miljoner euro (åtgärd Pr2), vilket sammanfattas i tabell 9.
Tabell 9
Översikt över det totala stödet till Proton Bank och Nea Proton Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Stödtyp
Stödbelopp (i miljoner euro)
Proton Banks verksamhet
Pr1
Rekapitalisering
80
Nea Proton Banks verksamhet
NP1
Finansiering av likviditetsgapet från PB till NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalisering
515
NP3
Rekapitalisering
395
Totalt beviljat kapitalstöd
2 111,6
Stödmottagare
Åtgärd
Stödtyp
Proton Banks verksamhet
Pr2
Obligationslån
78
Pr3
Garanti
149,4
Totalt beviljat likviditetsstöd
227,4
6.1.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet
(198)
Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen befogenhet att besluta att stödet är förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.
(199)
Kommissionen är medveten om att den globala finanskrisen kan innebära stora störningar i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja bankerna kan avhjälpa en sådan störning. Detta har bekräftats i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet. Med hänsyn till det återigen spända läget på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för att kunna godkänna stöd baserat på artikel 107.3 b i fördraget fortfarande är uppfyllda. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att anta 2011 års förlängningsmeddelande (117) och 2013 års bankmeddelande (118).
(200)
Vad gäller den grekiska ekonomin har kommissionen, i sina beslut om godkännande och förlängning av stödsystemet för de grekiska bankerna liksom godkännanden av statliga stödåtgärder som Grekland beviljat enskilda banker (119), erkänt att det finns en risk för allvarlig störning i den grekiska ekonomin och att statligt stöd till bankerna är lämpligt för att avhjälpa dessa störningar. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärder bör därför vara artikel 107.3 b i fördraget.
(201)
För att ett stöd ska vara förenligt, enligt artikel 107.3 b i fördraget, måste det uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna:
a) Lämplighet: Stödet måste vara välriktat för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin. Så skulle inte vara fallet om åtgärden inte är lämplig för att avhjälpa störningen.
b) Nödvändighet: Stödåtgärden måste vara nödvändig för att uppnå målet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Stödet måste därför begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå målet och ges i en form som är mest lämpad för att avhjälpa störningen.
c) Proportionalitet: De gynnsamma effekterna av åtgärden måste stå i lämplig proportion till snedvridningen av konkurrensen så att snedvridningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med åtgärden.
(202)
Under finanskrisen har kommissionen utvecklat kriterier för olika typer av stödåtgärder. Principer för bedömning av stödåtgärder fastställdes i 2008 års bankmeddelande.
(203)
Rekapitaliseringsmeddelandet (120) innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.
(204)
Avslutningsvis har kommissionen förklarat i omstruktureringsmeddelandet (121) hur den kommer att bedöma omstruktureringsplaner. I sin bedömning av omstruktureringsplanen för banken enligt omstruktureringsmeddelandet kommer kommissionen att beakta alla de åtgärder som anges i tabell 7.
6.1.3 Bedömning av stödåtgärdernas förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.1.3.1 Förenligheten av åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 med 2008 års bankmeddelande
(205)
Åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 beviljades inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna. De åtgärder som ingår i detta system har redan bedömts vara förenliga med den inre marknaden enligt kommissionens beslut av den 19 november 2008.
6.1.3.2 Förenligheten av åtgärderna NP1 och NP2 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(206)
Kommissionen godkände åtgärderna NP1 och NP2 som undsättningsstöd i förfarandebeslutet avseende Nea Proton. Såsom anges i skäl 142 uttryckte emellertid kommissionen farhågor om nödvändigheten av stödbeloppet i åtgärd NP2 och om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och ifrågasatte därför om alternativet med bevarad självständighet vore det billigaste tillgängliga alternativet. Frågorna behandlades vid försäljningen av Nea Proton Bank till banken den 15 juli 2013. Eftersom Nea Proton Bank såldes genom ett öppet, insynsvänligt och icke-diskriminerande förfarande till banken, anses den ersättning som banken betalade vara marknadspriset. Det kapital som staten investerade före försäljningen var därför nödvändigt för en framgångsrik försäljning. Integrationen av Nea Proton Bank i bankens verksamhet kommer att lösa de långsiktiga lönsamhetsproblemen med Nea Proton Bank, mot bakgrund av den omstruktureringsplan som banken inlämnat till kommissionen.
6.1.3.3 Förenligheten av åtgärd NP3 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.1.3.3.1 Lämplighet
(207)
När det gäller lämpligheten av åtgärd NP3, dvs. HFSF:s kapitaltillskott på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank före försäljningen till banken, anser kommissionen att åtgärden är lämplig eftersom den bidrog till att hålla Nea Proton Banks verksamhet vid liv. Verksamheten skulle inte ha kunnat fortsätta utan stöd från HFSF, eftersom Nea Proton Bank hade ett negativt eget kapital vid tidpunkten för försäljningen till banken och fortsatte att notera förluster. Ingen bank skulle ha köpt Nea Proton Bank utan en föregående rekapitalisering. Åtgärden säkerställer därför att den finansiella stabiliteten i Grekland upprätthålls. På grundval av detta konstaterar kommissionen att åtgärden är lämplig som undsättningsstöd.
6.1.3.3.2 Nödvändighet
(208)
Enligt 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet med åtgärden, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Det innebär att ett kapitaltillskott måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå detta mål.
(209)
Såsom Greklands centralbank angav i sin skrivelse av den 19 juli 2013, skulle Nea Proton Bank, om den hade tvingats i likvidation, ha kunnat orsaka spridning och därmed ge upphov till en ny systemkris och undergräva den tilltro som nyligen hade återskapats till banksystemet efter rekapitaliseringsprocessen. Kommissionen anser att dessa aspekter när det gäller den finansiella stabiliteten stöder nödvändigheten av åtgärd NP3.
(210)
När det gäller interventionens omfattning fastställdes beloppet på 395 miljoner euro genom ett öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande. Banken hade genomfört en förvärvsutredning av Nea Proton Bank. Bankens anbud, som innebar en rekapitalisering på 395 miljoner euro före förvärvet av Nea Proton Bank, var beräknat så att det skulle uppfylla minimikapitalkravet på 9 procent och möjliggöra avsättningar på ytterligare 119 miljoner euro på grund av förväntade kreditförluster och förväntade förluster före skatt fram till 2016. Kommissionen konstaterar följaktligen att stödet på 395 miljoner euro var nödvändigt.
(211)
När det gäller återbetalningen av stödet kommer HFSF inte att återkräva några pengar eftersom försäljningspriset har fastställts till en euro. Ersättningen ska betraktas som ett bidrag. Såsom anges i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelandet kan otillräcklig ersättning för en rekapitalisering endast godtas när det rör sig om nödlidande banker som inte kan betala någon ersättning. Kommissionen anser att så är fallet för Nea Proton Bank. Avsaknaden av ersättning medför ett behov av en genomgripande omstrukturering, i linje med rekapitaliseringsmeddelandet.
(212)
Sammanfattningsvis är åtgärden nödvändig eftersom undsättningsstödet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning, är nödvändigt för att nå målet att begränsa störningar i det grekiska banksystemet och i ekonomin som helhet.
6.1.3.3.3 Proportionalitet
(213)
Kommissionen noterar att den ekonomiska verksamheten vid Nea Proton Bank överfördes till banken efter att banken slogs samman genom absorption med Nea Proton Bank. Det faktum att stödet räddar den ekonomiska verksamheten skulle teoretiskt sett kunna medföra en snedvridning av konkurrensen. Kommissionen noterar dock Nea Proton Banks ringa storlek och försäljningen där konkurrenterna hade möjlighet att lägga bud på Nea Proton Bank. Dessutom kommer den ekonomiska verksamheten vid Nea Proton Bank att integreras helt med bankens verksamhet omedelbart efter övergången och upphöra som en separat ekonomisk verksamhet eller konkurrent. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
6.1.3.3.4 Slutsats om förenligheten av åtgärd NP3 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(214)
Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärd NP3 är lämplig, nödvändig och, mot bakgrund av den omfattande omstrukturering som planerats för den bank där den ekonomiska verksamheten i Nea Proton Bank finns nu, är proportionerlig i förhållande till det eftersträvade målet.
6.1.4 Stödåtgärdernas förenlighet med omstruktureringsmeddelandet
(215)
I skälen 60, 61, 78 och 79 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank i fråga om åtgärderna NP1 och NP2 konstaterade kommissionen att Nea Proton Bank förmodligen inte skulle kunna ersätta det statliga stöd som företaget fått och betonade att avsaknaden av ersättning skapade ett behov av en genomgripande omstrukturering. När det gäller ersättningen av åtgärd NP3 konstaterade kommissionen i skäl 211 att HFSF inte kommer att återvinna de 395 miljoner euro som investerades strax före försäljningen (åtgärd NP3), eftersom försäljningspriset för Nea Proton Bank har fastställts till en euro. Dessutom kommer inte Grekland att återvinna någon del av de preferensaktier som utfärdades till landet i maj 2009, eftersom aktiefordringarna för dessa kvarstod i Proton Bank som tvingats till likvidation. Kommissionen drar därför slutsatsen att avsaknaden av ersättning skapar ett behov av djupgående omstrukturering, såväl i fråga om lönsamhetsåtgärder som i fråga om åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
6.1.4.1 Långsiktig lönsamhet i Nea Proton Banks verksamhet genom försäljning
(216)
Punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet föreskriver att om det inte är troligt att ett kreditinstitut i svårigheter kan återställa sin långsiktiga lönsamhet bör en avveckling under ordnade former eller utauktionering övervägas. Medlemsstaterna bör därför uppmuntra att icke-lönsamma aktörer avvecklas och samtidigt tillåta att avvecklingsprocessen sker inom en lämplig tidsram som bevarar den finansiella stabiliteten.
(217)
I förfarandebeslutet avseende Nea Proton hyste kommissionen allvarliga tvivel om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och påpekade de synergieffekter som skulle kunna uppnås genom dess integrering i en större ekonomisk enhet.
(218)
I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet klargörs det i detta avseende att ”försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden”. I enlighet med memorandumet krävs det dessutom en ytterligare konsolidering av banksektorn och att HFSF säljer Nea Proton Bank före den 15 juli 2013.
(219)
Såsom anges i punkt 7.5.2, kan banken betraktas som en lönsam enhet tack vare omstruktureringsplanen. Det faktum att verksamheten i Nea Proton Bank har överförts till banken innebär därför att dess långsiktiga lönsamhet kan återställas. Det faktum att Nea Proton Bank är helt integrerad i banken och försvinner som en fristående konkurrent utgör dessutom en genomgripande omstrukturering, vilket krävs i och med den otillräckliga ersättningen av det statliga stödet.
6.1.4.2 Eget bidrag och ansvarsfördelning
(220)
I förfarandebeslutet avseende Nea Proton uttryckte kommissionen tvivel om huruvida omstruktureringskostnaderna var begränsade till vad som var absolut nödvändigt. Dessa tvivel uppstod till följd av konstaterandet att Nea Proton Bank inte kunde återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand utan att ådra sig stora kostnader. Det faktum att Nea Proton Bank har integrerats i banken, som är en större enhet med såväl it- som riskhanteringsstruktur, stillar denna oro. Försäljningen till banken innebär att omstruktureringskostnaderna begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
(221)
När det gäller bidraget till omstruktureringskostnaderna från aktieägare och innehavare av efterställda lån, fastställde kommissionen redan i skäl 77 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton att aktieägare och innehavare av efterställda lån inte skulle överföras till Nea Proton Bank utan vara kvar i Proton Bank, dvs. den enhet som tvingats i likvidation. Kommissionen ansåg därför att det uppnåddes en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar.
6.1.4.3 Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen
(222)
När det gäller åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen föreskrivs i punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet följande: ”Kommissionen grundar sin bedömning av behovet av sådana åtgärder på storleken, omfattningen och räckvidden på den verksamhet som den berörda banken skulle ha efter genomförandet av en trovärdig omstruktureringsplan […]. Valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den marknad eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.”
(223)
När det gäller det beviljade stödbeloppet noterar kommissionen det totala stöd som erhållits i form av kapital på 2 111,6 miljoner euro (Pr1, NP1, NP2 och NP3) vid sidan av statligt stöd i likvida medel på 149,4 miljoner euro (Pr3) och grekiska statspapper på 78 miljoner euro (Pr2). Åtgärd Pr1 motsvarade 4,6 procent av Proton Banks riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Åtgärd NP1, dvs. finansieringen av likviditetsgapet från verksamhetsöverföringen från Proton Bank till Nea Proton Bank, motsvarade omkring 36 procent av de riskvägda tillgångarna för Proton Bank i slutet av 2010 eller 84 procent av de riskvägda tillgångarna för Nea Proton Bank vid tidpunkten för dess upprättande. Det ursprungliga aktiekapitaltillskottet från HFSF till Nea Proton Bank, vilket var en del av åtgärd NP2, motsvarade cirka 18,8 procent av den senares riskvägda tillgångar vid tidpunkten för dess upprättande. De ytterligare kapitaltillskotten, som var en del av åtgärd NP2, motsvarade cirka 34,2 procent av Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (baserat på uppgifter från den 31 december 2012 (122)). Såsom anges i skäl 80 i förfarandebeslutet avseende New Proton, utgjorde åtgärderna NP1 och NP2 mer än 50 procent av Proton Banks riskvägda tillgångar eller mer än 130 procent av Nea Proton Banks riskvägda tillgångar. Aktiekapitaltillskottet före försäljningen till banken, dvs. åtgärd NP3, motsvarade cirka 48,7 procent av Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (baserat på uppgifter från den 31 maj 2013). Sådana stödbelopp i kombination med avsaknaden av ersättning kräver en kraftigt minskad marknadsnärvaro från stödmottagarens sida.
(224)
När det gäller den marknad som Nea Proton Bank var verksam på, påpekade kommissionen i skäl 82 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton att Proton Bank var en mycket liten bank (med en marknadsandel på ungefär 1 procent av de grekiska bankernas totala tillgångar) och att de tillgångar och skulder som överfördes från Proton Bank till Nea Proton Bank därför var relativt små jämfört med storleken på det grekiska banksystemet. Kommissionen drog därför slutsatsen att snedvridningen av konkurrensen till följd av stödet till Nea Proton Bank kunde anses vara begränsad, trots det exceptionellt stora stödbeloppet.
(225)
Dessutom fick konkurrenter erbjudande om att förvärva verksamheten i Nea Proton Bank genom en öppen auktion. Efter försäljningen upphörde Nea Proton Bank som en fristående konkurrent eftersom den hade integrerats helt med banken.
(226)
Kommissionen drar slutsatsen att det - med tanke på Nea Proton Banks ringa storlek, den öppna försäljningen och det faktum att Nea Proton Bank inte kommer att finnas kvar som en fristående konkurrent - inte finns någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen, trots det enorma stödbeloppet och avsaknaden av ersättning.
6.1.4.4 Slutsats om förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
(227)
På grundval av den analys som görs i skälen 216-226, drar kommissionen slutsatsen att försäljningen av Nea Proton Bank och dess integrering i banken säkerställer Nea Proton Banks långsiktiga lönsamhet samt det faktum att stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
(228)
Alla de åtgärder som anges i tabell 7 bör därför förklaras förenliga med den inre marknaden.
6.2 BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL NEW TT BANK
6.2.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp
(229)
Kommissionen måste bedöma om stödåtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
6.2.1.1 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i T Banks överförda tillgångar och skulder (åtgärd T)
(230)
Redan i skälen 26-32 i förfarandebeslutet avseende T Bank slår kommissionen fast att åtgärd T, dvs. interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan för att åtgärda likviditetsgapet mellan de tillgångar och skulder som överförts till TT Bank, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 33 i detta beslut ansåg kommissionen att den ekonomiska verksamhet vid T Bank som överfördes till TT Bank var en mottagare av statligt stöd, eftersom den fortsatte att existera tack vare det stöd som mottagits.
6.2.1.2 Förekomst av stöd i den rekapitalisering som beviljats inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden till TT Bank (åtgärd TT)
(231)
Kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro från den grekiska staten till TT Bank (åtgärd TT) beviljades enligt den rekapitaliseringsåtgärd som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna (123). I beslutet om godkännande av nämnda system drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som beviljas inom ramen för systemet skulle utgöra statligt stöd. Åtgärd TT utgjorde därför stöd till TT Bank.
(232)
Såsom kommissionen påpekade i skäl 98 i förfarandebeslutet avseende New TT, ombesörjer New TT Bank den ekonomiska verksamhet som tidigare utförts inom TT Bank, inbegripet T Bank.
6.2.1.3 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i New TT Bank (åtgärd NTT1)
(233)
Redan i skälen 53-57 i förfarandebeslutet avseende New TT slår kommissionen fast att åtgärd NTT1, dvs. interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan för att åtgärda likviditetsgapet i New TT Bank, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 54 i samma beslut betraktar kommissionen New TT Bank som den ekonomiska förmånstagaren eftersom New TT Bank ombesörjer den ekonomiska verksamhet som bedrivits av TT Bank och som fortfarande finns tack vare det erhållna stödet.
6.2.1.4 Förekomst av stöd i det ursprungliga aktiekapitaltillskottet (åtgärd NTT2)
(234)
Redan i skälen 49-52 i förfarandebeslutet avseende New TT slår kommissionen fast att åtgärd NTT2, dvs. aktiekapitaltillskottet från HFSF på 500 miljoner euro till förmån för New TT Bank, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
6.2.1.5 Förekomst av stöd till banken som köpare av New TT Bank
(235)
Banken förvärvade aktierna i New TT Bank inom ramen för ett öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande. Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna den 15 juli 2013, kontaktade en finansiell rådgivare ett stort antal utländska och grekiska banker och investerare och endast de fyra största grekiska bankerna inlämnade slutliga anbud. Det faktum att den finansiella rådgivaren kontaktade ett stort antal banker innebär att kommissionen kan dra slutsatsen att anbudsförfarandet var öppet och icke-diskriminerande. Bankens anbud ansågs vara det bästa med tanke på den mängd och typ av ersättning som erbjöds.
(236)
Närmare bestämt gick banken med på att betala HFSF totalt 681 miljoner euro i form av nyemitterade stamaktier. Det näst högsta anbudet hade ett anbudspris på 500 miljoner euro kontant. Det var således 26,58 procent lägre än erbjudandet från banken. Enligt skrivelsen från Greklands centralbank av den 8 juli 2013 kunde ett anbudspris kontant från en inhemsk bank inte beaktas i den mån som det fortfarande var beroende av finansiering från Eurosystemet och särskilt inte om företaget fick akut likviditetsstöd. Det näst högsta anbudet uppfyllde därför inte Greklands centralbanks krav.
(237)
Det bör också noteras att det i försäljningskontraktet föreskrevs att HFSF skulle få 1 418,75 miljoner nya stamaktier i banken till ett anbudspris på 0,48 euro per aktie (124). HFSF:s aktieinnehav i banken ökade från 93,55 till 95,23 procent.
(238)
Kommissionen drar därför slutsatsen att förvärvet inte utgör stöd till köparen.
6.2.1.6 Slutsatser om förekomsten av stöd
(239)
På grundval av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2 alla utgör statligt stöd. När det gäller åtgärd T drar kommissionen slutsatsen att stödet gynnade T Banks verksamhet eftersom denna överfördes till TT Bank och senare till New TT Bank. När det gäller åtgärd TT drar kommissionen slutsatsen att den gynnade TT Banks verksamhet som överfördes till New TT Bank. Stödmottagaren för åtgärderna NTT1 och NTT2 är New TT Bank.
(240)
Kommissionen drar därför slutsatsen att T Banks ekonomiska verksamhet har gynnats av rekapitaliseringsstödet på 677 miljoner euro eftersom den ombesörjdes av TT Bank och senare av New TT Bank, medan TT Banks verksamhet som ombesörjts av New TT Bank har gynnats av statligt stöd i form av ett kapitaltillskott på 4 457,96 miljoner euro (åtgärderna TT, NTT1 och NTT2).
Tabell 10
Översikt över det totala stödet till T Bank, TT Bank och New TT Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Varuslag
Stödbelopp (i miljoner euro)
T Banks verksamhet
T
Finansiering av likviditetsgapet från T till TT
677
TT Banks verksamhet
TT
Rekapitalisering
224,96
New TT Banks verksamhet
NTT1
Finansiering av likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank
3 732,6
NTT2
Ursprungligt aktiekapital
500
6.2.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet
(241)
Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen befogenhet att besluta att stödet är förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.
(242)
Såsom framgår av skälen 199 och 200, bör den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärderna för närvarande vara artikel 107.3 b i fördraget.
(243)
Såsom framgår av skäl 201, måste ett stöd uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna lämplighet, nödvändighet och proportionalitet för att vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget.
(244)
Principerna för bedömning av stödåtgärder fastställdes först i 2008 års bankmeddelande.
(245)
Rekapitaliseringsmeddelandet (125) innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.
(246)
Avslutningsvis har kommissionen förklarat i omstruktureringsmeddelandet (126) hur den kommer att bedöma omstruktureringsplaner. Kommissionen kommer att beakta alla de åtgärder som anges i tabell 8 när den bedömer omstruktureringsplanen för banken enligt omstruktureringsmeddelandet.
6.2.3 Stödåtgärdernas förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.2.3.1 Förenligheten av åtgärd T med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(247)
När det gäller åtgärd T angav kommissionen i sitt beslut om T Bank att interventionen uppfyller kraven i artikel 107.3 b i fördraget och att det var förenligt med den inre marknaden för att upprätthålla den finansiella stabiliteten under en period på sex månader från och med antagandet av beslutet. De grekiska myndigheterna lämnade inte in någon uppdaterad omstruktureringsplan för TT Bank som tog hänsyn till integreringen av T Banks verksamhet i TT Banks före utgången av nämnda sexmånadersperiod. I skäl 83 i förfarandebeslutet avseende New TT ansåg dock kommissionen att detta var en förståelig försummelse eftersom ett beslut hade fattats samtidigt som TT Bank skulle upplösas. De grekiska myndigheterna lade fram en omstruktureringsplan för New TT Bank i januari 2013 och en uppdaterad version i mars 2013, som båda rörde den verksamhet som överfördes från T Bank till TT Bank. Därför godkände kommissionen, i sitt förfarandebeslut avseende New TT, preliminärt åtgärd T som undsättningsstöd tills ett slutgiltigt beslut fattats om åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2.
6.2.3.2 Förenligheten av åtgärd TT med 2008 års bankmeddelande
(248)
Redan i sitt beslut av den 19 november 2008 (127) drog kommissionen slutsatsen att åtgärd TT, som beviljades i maj 2009 inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden som är en del av stödsystemet för de grekiska bankerna, är förenlig med undsättningsstödet enligt 2008 års bankmeddelande. Beslutet av den 19 november 2008 innehöll emellertid ingen hänvisning till rekapitaliseringsmeddelandet, som inte hade antagits vid den tidpunkten.
6.2.3.3 Förenligheten av åtgärderna NTT1 och NTT2 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(249)
Kommissionen godkände åtgärderna NTT1 och NTT2 som undsättningsstöd redan i förfarandebeslutet avseende New TT.
6.2.4 Förenligheten av stödåtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2 med omstruktureringsmeddelandet
6.2.4.1 Brist på lämplig ersättning av stödet, vilket kommer att beaktas vid bedömningen enligt omstruktureringsmeddelandet
(250)
I skäl 45 i beslutet om T Bank konstaterade kommissionen att HDIGF och HFSF antagligen inte kommer att kräva någon återbetalning och att finansieringen av likviditetsgapet mellan T Bank och TT Bank därför kan jämställas med ett bidrag. Såsom anges i skäl 101 i förfarandebeslutet avseende New TT, skulle HFSF dessutom kunna förvänta sig att återfå endast en del av sitt ursprungliga aktiekapitaltillskott på 500 miljoner euro (åtgärd NTT2). Kommissionen angav vidare att HFSF inte kommer att få någon ersättning som täcker likviditetsgapet mellan TT och New TT Bank (åtgärd NTT1) och att sannolikheten är mycket liten att HFSF kommer att återvinna merparten av beloppet på 3,7 miljarder euro. Kommissionen konstaterar avslutningsvis att staten med största sannolikhet inte kommer att återkräva något belopp när det gäller åtgärd TT eftersom dess aktiefordringar, avseende de preferensaktier som emitterades i maj 2009, förblev i TT Bank, som avvecklades.
(251)
Såsom anges i skälen 77 och 102 i förfarandebeslutet avseende New TT, skapar avsaknaden av ersättning ett behov av djupgående omstrukturering, såväl i fråga om lönsamhetsåtgärder som i fråga om åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
6.2.4.2 Långsiktig lönsamhet i New TT Banks verksamhet genom försäljning
(252)
I punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet föreskrivs att om det inte är troligt att ett kreditinstitut i svårigheter kan återställa sin långsiktiga lönsamhet bör en avveckling under ordnade former eller utauktionering övervägas.
(253)
I avsnitt 3.2.4.1 i förfarandebeslutet avseende New TT hyste kommissionen allvarliga tvivel om huruvida New TT Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och om New TT Bank skulle kunna förverkliga den planerade inkomstökningen. Vidare angavs att New TT Bank endast hade vidtagit ett begränsat antal åtgärder för att generera vinster och att det saknades åtgärder från New TT Banks sida för att minska personalkostnaderna och rationalisera filialnätverket. Det hänvisades också till de synergieffekter som skulle kunna uppnås om New TT Bank integrerades i en stor ekonomisk enhet.
(254)
I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet klargörs det i detta avseende att ”försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden”. I enlighet med memorandumet var försäljningen av New TT Bank en prioriterad åtgärd, med hänsyn tagen till allmänintresset och den finansiella stabiliteten samt skyddet av HFSF:s tillgångar.
(255)
Liksom anges i punkt 7.5.2, kan banken betraktas som en lönsam enhet tack vare omstruktureringsplanen. Det faktum att verksamheten i New TT Bank nu har överförts till banken innebär därför att dess långsiktiga lönsamhet kan återställas. New TT Bank upphör att existera som en självständig konkurrent. Den operativa fusionen mellan New TT Bank och banken slutfördes den 14 april 2014. Filialnätverket med varumärkesnamnet ”Hellenic Postbank” kommer att reduceras (banken avser att behålla varumärket ”Hellenic Postbank” för vissa delar, medan varumärket ”T Bank” kommer att slopas och filialnätverket ”T Bank” avskaffas nästan helt och hållet) och det kommer att ske en fullständig operativ integration av bankens back office- och andra ledningsfunktioner. Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsplanen kommer att garantera en djupgående omstrukturering, vilket den otillräckliga ersättningen kräver.
6.2.4.3 Eget bidrag och ansvarsfördelning
(256)
De farhågor som kommissionen uttrycker i skäl 99 i förfarandebeslutet avseende New TT, om huruvida omstruktureringskostnaderna var alltför höga med tanke på omstruktureringen av New TT Bank på fristående grund, åtgärdades genom systemet för frivilligt utträde (Voluntary Exit Scheme) (128), vilket New TT Bank införde på egen hand i juli 2013, och genom försäljningen av New TT Bank till banken. Närmare bestämt innebär rationaliseringen av filialnätverket, den fullständiga integreringen av T Bank och den fullständiga operativa integreringen av New TT Bank i banken minimala omstruktureringskostnader.
(257)
När det gäller ansvarsfördelningen mellan aktieägare och innehavare av efterställda lån, har kommissionen redan i skäl 100 i förfarandebeslutet avseende New TT fastställt att aktieägare och innehavare av efterställda lån inte ska överföras till New TT Bank utan förbli i TT Bank, dvs. den enhet som tvingats i likvidation. Kommissionen ansåg därför att det uppnåddes en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar.
(258)
Kommissionen anser därför att omstruktureringskostnaderna är begränsade till ett minimum och att tillräcklig ansvarsfördelning har uppnåtts. Såsom redan angetts i skäl 251 drar kommissionen därför slutsatsen att avsaknaden av ersättning skapar ett behov av djupgående omstrukturering, såväl i fråga om lönsamhetsåtgärder som i fråga om åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
6.2.4.4 Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen
(259)
När det gäller åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen föreskriver punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet följande: ”Kommissionen grundar sin bedömning av behovet av sådana åtgärder på storleken, omfattningen och räckvidden på den verksamhet som den berörda banken skulle ha efter genomförandet av en trovärdig omstruktureringsplan […]. Valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.”
(260)
När det gäller det mottagna stödets storlek påminner kommissionen om att man i skäl 104 i förfarandebeslutet avseende New TT konstaterar att New TT Bank har mottagit 4,6 miljarder euro i stöd (åtgärderna NTT1 och NTT2) vilket utgör mer än 70 procent av TT Banks riskvägda tillgångar och mer än 90 procent av New TT Banks riskvägda tillgångar. Vidare konstaterar kommissionen att TT Bank (som är den rättsliga enhet som tidigare utförde den verksamhet som senare ombesörjdes av New TT Bank) tidigare hade mottagit stöd inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (129) och att TT Bank fick ett första kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro i form av preferensaktier (åtgärd TT), vilket motsvarade 2,9 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Dessutom fick den verksamhet vid T Bank som överfördes till TT Bank ett resolutionsstöd på nästan 678 miljoner euro (åtgärd T), vilket motsvarade 37,7 procent av T Banks riskvägda tillgångar på fusionsdagen (den 31 mars 2011). Sådana stödbelopp i kombination med en utebliven ersättning kräver en djupgående omstrukturering.
(261)
I skäl 104 i förfarandebeslutet avseende New TT angav kommissionen däremot under vilka omständigheter stödet beviljats. Närmare bestämt verkar det inte som att en betydande del av de förluster som TT Bank har ådragit sig de senaste åren härrör från risktagande verksamhet utan från innehavet av grekiska statsobligationer. Kommissionen påpekade även att de stora kreditförlusterna på lån till hushåll och företag främst härrör från den exceptionellt djupa och långa recessionen och inte från riskfylld utlåning. Stödet förefaller därför skapa några enstaka fall med snedvridningar av konkurrensen. Kommissionen påpekade emellertid att TT Bank, i förhållande till dess storlek, hade haft ett mycket större innehav av grekiska statsobligationer än andra banker i Grekland, vilket återspeglar ett visst olämpligt risktagande.
(262)
Såsom redan har konstaterats, upphör New TT Bank att existera som en självständig konkurrent som bestämmer sin policy på fristående grund. Omstruktureringsplanen för banken baseras på antagandet om en fullständig integrering av New TT Bank, även om banken kommer att fortsätta använda varumärket ”Hellenic Postbank” för vissa sektorer och produkter.
(263)
När det gäller den marknad som New TT Bank var verksam på, påpekade kommissionen i skäl 106 i förfarandebeslutet avseende New TT Bank att TT Bank var en medelstor grekisk bank (med en inlåning på nästan 6 procent) och att de tillgångar och skulder som överfördes från TT Bank till New TT Bank därför var relativt begränsade i förhållande till storleken på det grekiska banksystemet. Kommissionen drog därför slutsatsen att de snedvridningar av konkurrensen som orsakades av stödet till New TT Bank kan anses vara begränsade, trots det exceptionellt stora stödbeloppet.
(264)
Den planerade nedskärningen av filialnätverket med varumärkesnamnet ”Hellenic Postbank”, genom nedläggning av 50 (130) av 196 filialer, bekräftar bedömningen i skäl 263 att den snedvridning av konkurrensen som stödet till New TT Bank orsakat kan anses vara ganska begränsad.
(265)
Dessutom fick konkurrenter erbjudande om New TT Banks verksamhet genom en öppen och icke-diskriminerande auktion.
(266)
En betydande del av stödåtgärderna NTT1 och NTT2 var nödvändiga på grund av en skuldnedskrivning till förmån för staten (i form av PSI-programmet) och den ovanligt långa recessionen snarare än på grund av olämplig utlåning. Dessutom var New TT Banks verksamhet begränsad, försäljningsprocessen var öppen, insynsvänlig och icke-diskriminerande och New TT Bank kommer inte att fortsätta existera som en självständig konkurrent. Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen, trots det höga stödbeloppet och avsaknaden av en rimlig ersättning för det statliga stöd som beviljats.
6.2.4.5 Slutsats om förenligheten av stödåtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2 med omstruktureringsmeddelandet
(267)
Kommissionen drar slutsatsen att försäljningen av New TT Bank till banken och den därmed förbundna omstruktureringen säkerställer New TT Banks långsiktiga lönsamhet, en begränsning av stödet till minsta möjliga och en avsaknad av otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
(268)
Alla de åtgärder som anges i tabell 8 bör därför förklaras förenliga med den inre marknaden.
7. BEDÖMNING AV DET STÖD SOM BANKEN BEVILJATS
7.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD OCH STÖDBELOPP
(269)
Kommissionen måste fastställa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
7.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats enligt stödsystemet för de grekiska bankerna
7.1.1.1 Statligt likviditetsstöd som beviljats inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån (åtgärd L1)
(270)
Kommissionen har redan i besluten om godkännande och förlängning av stödsystemet för de grekiska bankerna (131) fastställt att likviditetsstöd som beviljas enligt stödordningen utgör stöd. Utestående garantier uppgick den 15 april 2011 till 13 600 miljoner euro och till 13 932 miljoner euro den 30 november 2013. Framtida likviditetsstöd som beviljats enligt denna stödordning skulle också utgöra statligt stöd.
7.1.1.2 Statlig rekapitalisering som beviljats enligt rekapitaliseringsordningen (åtgärd A)
(271)
Kommissionen fastställde redan i beslutet av den 19 november 2008 om att stödja de grekiska bankerna att rekapitaliseringar som beviljas inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden i denna stödordning ska utgöra stöd. Banken har fått 950 miljoner euro i form av preferensaktier, vilket utgör 2 procent av bankens riskvägda tillgångar (132).
(272)
År 2010 införde Grekland flera ändringar av de tekniska parametrarna för dessa preferensaktier. Eftersom ändringarna ökar ersättningen till staten, med en automatisk höjning av kupongen med 2 procent varje år om preferensaktierna inte löses in inom fem år, drar kommissionen slutsatsen att ändringarna av de tekniska parametrarna inte ger någon fördel för banken och därmed inte innebär något ytterligare statligt stöd.
7.1.2 Förekomst av stöd i det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2)
(273)
Kommissionen klargjorde i punkt 51 i bankmeddelandet från 2008 att medel från en centralbank till finansinstitut inte utgör stöd om fyra kumulativa villkor är uppfyllda när det gäller finansinstitutens solvens, facilitetens säkerhet, den ränta som finansinstitutet får betala och avsaknaden av statlig motgaranti. Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet utgör stöd när det inte uppfyller de fyra kumulativa villkoren, särskilt eftersom det är statligt garanterat och beviljas i förening med andra stödåtgärder.
(274)
Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget. För det första kommer eventuella förluster att bäras av staten, eftersom åtgärden omfattar en statlig garanti till förmån för Greklands centralbank. Åtgärden har därför inslag av statliga medel. Det akuta likviditetsstödet gör det möjligt för bankerna att få tillgång till finansiering när de inte har tillgång till kapitalmarknadsfinansiering och återkommande refinansieringstransaktioner genom Eurosystemet. Statsgaranterat akut likviditetsstöd innebär därför en fördel för banken. Åtgärden är selektiv eftersom det akuta likviditetsstödet är begränsat till banksektorn. Dessutom snedvrider det statsgaranterade akuta likviditetsstödet konkurrensen eftersom det innebär att banken kan fortsätta vara verksam på marknaden samt undvika att hamna i konkurs och behöva lämna marknaden. Handeln mellan medlemsstaterna påverkas av den fördel som banken fått, eftersom banken är verksam i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland.
(275)
Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) utgör statligt stöd. Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet har varierat i omfattning över tiden. Per den 31 december 2012 uppgick det till omkring 12 miljarder euro.
7.1.3 Förekomst av stöd i de åtgärder som har beviljats genom HFSF
7.1.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)
(276)
Redan i avsnitt 5.1 i förfarandebeslutet avseende Eurobank drog kommissionen slutsatsen att den första tillfälliga rekapitaliseringen utgör statligt stöd. Det mottagna kapitalet uppgick till 3 970 miljoner euro.
7.1.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)
(277)
Åtgärd B2 genomfördes med medel från HFSF som, enligt skäl 47 i förfarandebeslutet avseende Eurobank, inbegriper statliga medel.
(278)
När det gäller förekomsten av en förmån ökade åtgärd B2 bankens kapitaltäckningskvot till en nivå som gjorde det möjligt för banken att fortsätta sin verksamhet på marknaden och få tillgång till finansiering från Eurosystemet. Dessutom utgörs ersättningen för åtgärd B2 av upplupna räntor på obligationer från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och en ytterligare avgift på 1 procent. Eftersom denna ersättning är uppenbart lägre än ersättningen för liknande kapitalinstrument på marknaden, skulle banken med säkerhet inte ha kunnat anskaffa detta kapital på marknaden på samma villkor. Åtgärd B2 innebär därför att banken beviljades en förmån med statliga medel. Åtgärden är av selektiv karaktär eftersom den endast gjordes tillgänglig för banken.
(279)
Som en följd av åtgärd B2 stärktes bankens ställning, eftersom banken fick de ekonomiska resurser som krävdes för att den skulle fortsätta uppfylla kapitalkraven, vilket därmed ledde till snedvridningar av konkurrensen. Eftersom banken är verksam på andra europeiska bankmarknader och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet i Grekland, särskilt på försäkringsmarknaden, kommer åtgärd B2 sannolikt också att påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(280)
Kommissionen anser att åtgärd B2 utgör statligt stöd. Det anmäldes som stöd av de nationella myndigheterna. Det mottagna kapitalet uppgick till 1 341 miljoner euro.
7.1.3.3 Finansieringsåtagandet (åtgärd B3)
(281)
I och med åtgärd B3 åtog HFSF sig att tillhandahålla det ytterligare kapital som behövs för att slutföra rekapitaliseringen av banken upp till det belopp som begärts av Greklands centralbank inom ramen för stresstestet 2012. HFSF finansieras av staten. Kommissionen drar därför slutsatsen att skrivelsen innebär ett löfte om statliga medel. De omständigheter under vilka HFSF kan bevilja stöd till finansinstitut är tydligt angivna och begränsade i lag. Användningen av dessa statliga medel kan därför tillskrivas staten. HFSF har åtagit sig att tillhandahålla upp till 528 miljoner euro i ytterligare kapital.
(282)
Finansieringsåtagandet innebar en fördel för banken eftersom insättarna försäkrades om att banken skulle kunna anskaffa hela det kapitalbelopp som den behövde, vilket innebär att HFSF skulle tillhandahålla kapitalet om banken inte kunde anskaffa det på marknaden. Åtagandet underlättar även anskaffandet av privat kapital på marknaden, eftersom investerarna är försäkrade om att HFSF kommer att tillhandahålla kapitalet om banken inte kan anskaffa en del av detta på marknaden. Inga privata investerare skulle ha gått med på att göra ett sådant åtagande innan de kände till rekapitaliseringsvillkoren, och banken hade vid denna tidpunkt inte tillgång till kapitalmarknaden.
(283)
Eftersom banken är verksam på andra europeiska bankmarknader och finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet i Grekland, särskilt på försäkringsmarknaden, kommer åtgärd B3 sannolikt också att påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.
(284)
Åtgärd B3 utgör därför stöd och anmäldes som statligt stöd av de grekiska myndigheterna den 27 december 2012.
7.1.3.4 Rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4)
(285)
Med rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4) avses omvandlingen av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) och finansieringsåtagandet (åtgärd B3) till en permanent rekapitalisering på 5 839 miljoner euro i stamaktier. Eftersom åtgärd B4 avser omvandling av redan beviljat stöd omfattar det fortfarande statliga medel, men det innebär inte någon ökning av det nominella stödbeloppet. Däremot ger det banken en större fördel (och snedvrider därmed konkurrensen ytterligare) eftersom det är en permanent rekapitalisering och inte en tillfällig sådan, vilket är fallet med åtgärderna B1 och B2. Jämfört med åtgärd B3, som endast är ett åtagande och inte en verklig rekapitalisering, innebar åtgärd B4 ökade kapitalkrav från bankens sida och därmed större fördelar.
(286)
Kommissionen noterar att stödet inte beviljades till alla banker med verksamhet i Grekland. När det gäller snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handelsutbytet, noterar kommissionen till exempel att stödet gjorde det möjligt för banken att bedriva verksamhet i andra medlemsstater, t.ex. Rumänien och Bulgarien. En avveckling av banken skulle ha lett till att dess verksamhet i utlandet upphörde, genom avveckling eller försäljning av dessa verksamheter. På försäkringssidan konkurrerar Greklands centralbank dessutom med försäkringsföretagens dotterbolag från andra medlemsstater. Stödet snedvrider därför konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Åtgärd B4 utgör därför statligt stöd.
7.1.3.5 Slutsats om åtgärderna B1, B2, B3 och B4
(287)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Beloppet på det statliga stöd som ingår i åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är 5 839 miljoner euro, vilket också var beloppet på det statliga stöd som HFSF faktiskt har utbetalat till banken.
(288)
I punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet föreskrivs att kommissionen måste beakta stödet ”i förhållande till bankens riskvägda tillgångar” och inte bara det absoluta stödbeloppet. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 har beviljats under en ettårsperiod, från april 2012 till maj 2013. Under denna period ändrades bankens riskvägda tillgångar. Frågan är därför vilka riskvägda tillgångar som bör användas, dvs. de som fanns i början eller de som fanns i slutet av perioden. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 syftar till att täcka ett behov som fastställdes av Greklands centralbank i mars 2012 (stresstestet 2012). Med andra ord fanns de kapitalbehov som dessa åtgärder avsåg redan i mars 2012. Kommissionen anser därför att stödbeloppet för åtgärderna B1, B2, B3 och B4 bör jämföras med bankens riskvägda tillgångar per den 31 mars 2012. Det erinras också om att Greklands centralbank, efter mars 2012 och fram till rekapitaliseringen våren 2013, inte beaktade förvärv från de grekiska bankernas sida för att anpassa sina kapitalbehov uppåt eller nedåt. Denna omständighet visar dessutom att åtgärderna B1, B2, B3 och B4 utgjorde stödåtgärder till förmån för banken per den 31 mars 2012 i dess dåvarande form.
(289)
Den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen och finansieringsåtagandet uppgick sammanlagt till 5 839 miljoner euro. Detta belopp motsvarar 13,8 procent av bankens riskvägda tillgångar per den 31 mars 2012.
7.1.3.6 Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C)
(290)
Banken mottog den 31 mars 2014 ett finansieringsåtagande från HFSF, i vilket HFSF lovade att delta i ökningen av bankens aktiekapital med ett belopp på upp till 2 864 miljoner euro (åtgärd C). Av de orsaker som anges i skäl 277 innebär åtgärden att statliga medel används. Åtgärden utgör en fördel för banken, eftersom den garanterar att banken kommer att finna det kapital den behöver, vilket kommer att övertyga insättare och underlätta anskaffandet av kapital från privata investerare.
(291)
Om privata investerare inte tecknar sig för hela kapitalökningen måste HFSF i själva verket ge banken ett kapitaltillskott i enlighet med finansieringsåtagandet. Ett sådant kapitaltillskott skulle, jämfört med finansieringsåtagandet, utgöra en större fördel för banken. Till skillnad från enbart ett finansieringsåtagande ökar ett faktiskt kapitaltillskott bankens kapitalkrav.
(292)
Varken finansieringsåtagandet eller dess eventuella genomförande i form av ett faktiskt kapitaltillskott är förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Även om HFSF skulle köpa de nya aktierna till samma pris som de privata investerarna, har HFSF och de privata investerare som kommer att teckna nya aktier mycket olika förutsättningar för deltagande. HFSF har åtagit sig att teckna hela aktiekapitalet om så behövs, innan en eventuell privat investerare gör ett formellt åtagande om att köpa aktier. Privata investerare som köper nya aktier kommer att vara säkra på att banken hursomhelst kommer att anskaffa allt nödvändigt kapital, eftersom HFSF kommer att fungera som skydd och köpa alla aktier som inte tecknats av privata investerare. Dessutom kommer HFSF endast att delta om det inte finns tillräcklig efterfrågan från privata investerare på börsen inom det aviserade prisintervallet. HFSF kommer därför att tillhandahålla sådant kapital som banken inte kan finna på marknaden till samma pris per aktie. Följaktligen tillhandahåller HFSF kapital till ett belopp eller pris som marknaden inte är beredd att ge.
(293)
Åtgärd C är selektiv eftersom den bara erbjöds till banken. Bankens ställning stärktes eftersom banken fick de ekonomiska resurser som krävdes för att den skulle fortsätta uppfylla de kapitalkravsbestämmelser som Greklands centralbank fastställt. Åtgärden innebär därför en fördel som snedvrider konkurrensen. Eftersom banken är verksam på andra europeiska bankmarknader och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet i Grekland, särskilt på försäkringsmarknaden, kommer åtgärd C sannolikt också att påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(294)
Rekapitaliseringsåtagandet 2014 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Det stödbelopp som ingår i denna åtgärd är 2 864 miljoner euro, vilket motsvarar 7,5 procent av bankens riskvägda tillgångar per den 31 december 2013 (133).
(295)
Om HFSF faktiskt gör ett ytterligare kapitaltillskott till banken vid fullgörandet av nämnda åtagande, kommer detta att innebära en större fördel för banken och öka snedvridningen av konkurrensen, men det kommer inte att öka det nominella stödbeloppet (134).
7.1.4 Slutsats om förekomsten av och det totala beloppet mottaget stöd
(296)
Åtgärderna A, B1, B2, B3, B4 och C utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Tabell 11
Översikt över det totala stödet till banken
Hänvisning
Åtgärd
Typ av åtgärd
Stödbelopp
Stöd/riskvägda tillgångar
A
Preferensaktier
Kapitalstöd
950 miljoner euro
2 %
B1 B2 B3 B4
Den första tillfälliga rekapitaliseringen
Den andra tillfälliga rekapitaliseringen
Finansieringsåtagande
Rekapitaliseringen våren 2013
Kapitalstöd
5 839 miljoner euro
13,8 %
C
Rekapitaliseringsåtagandet 2014
Åtagande om att tillhandahålla kapitalstöd
2 864 miljoner euro
7,5 %
Totalt kapitalstöd som banken beviljats
9 653 miljoner euro
15,8 %
Totalt kapitalstöd som utbetalats till banken
6 789 miljoner euro (kanske 9 653 miljoner euro om HFSF måste tillhandahålla hela kapitalökningen i april 2014)
23,7 %
Hänvisning
Åtgärd
Typ av åtgärd
Nominellt stödbelopp
L1
Likviditetsstöd
Garanti
13 932 miljoner euro
Per den 30 november 2013
L2
Statsgaranterat akut likviditetsstöd
Finansiering och garanti
12 000 miljoner euro
Per den 31 december 2012
Totalt kapitalstöd som banken beviljats
25 932 miljoner euro
7.2 RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN AV STÖDETS FÖRENLIGHET
(297)
Såsom anges i skäl 200 bör den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärden vara artikel 107.3 b i fördraget (135).
(298)
Under finanskrisen utarbetade kommissionen kriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för bedömning av stödåtgärder fastställdes först i 2008 års bankmeddelande.
(299)
Vägledning för rekapitaliseringsåtgärder finns i rekapitaliseringsmeddelandet och i 2011 års förlängningsmeddelande.
(300)
I omstruktureringsmeddelandet fastställs kommissionens inställning vad gäller bedömningen av omstruktureringsplaner, särskilt behovet av att återställa lönsamheten, säkerställa ett värdefullt bidrag från stödmottagaren och begränsa snedvridningen av konkurrensen.
(301)
Denna ram kompletterades genom 2013 års bankmeddelande, som omfattar stödåtgärder som anmälts efter den 1 augusti 2013.
7.2.1 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av bankens likviditetsstöd (åtgärd L1)
(302)
Det likviditetsstöd som banken redan erhållit har slutgiltigt godkänts genom de efterföljande besluten om godkännande av åtgärder inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna samt ändringar i och förlängningar av stödordningen (136). Ett eventuellt framtida likviditetsstöd till banken kommer att behöva beviljas inom ramen för en stödordning som godkänts på vederbörligt sätt av kommissionen. Villkoren för ett sådant stöd måste godkännas av kommissionen innan det beviljas och behöver därför inte undersökas närmare i detta beslut.
7.2.2 Rättslig grund för bedömningen av preferensaktiers förenlighet (åtgärd A)
(303)
Den rekapitalisering som gjordes år 2009 i form av preferensaktier (åtgärd A) beviljades inom ramen för den rekapitaliseringsåtgärd som antogs 2008 som en del av stödsystemet för de grekiska bankerna enligt 2008 års bankmeddelande. Den måste därför inte omprövas enligt 2008 års bankmeddelande utan endast bedömas enligt omstruktureringsmeddelandet.
7.2.3 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2)
(304)
Förenligheten av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) bör först bedömas på grundval av 2008 års bankmeddelande och 2011 års förlängningsmeddelande. Ett statsgaranterat akut likviditetsstöd som beviljats efter den 1 augusti 2013 omfattas av 2013 års bankmeddelande.
7.2.4 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4)
(305)
Förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4), i synnerhet vad avser ersättning, bör först bedömas på grundval av 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande. I förfarandebeslutet avseende Eurobank tvivlade kommissionen på förenligheten av åtgärd B1 med dessa meddelanden. Eftersom åtgärderna genomfördes före den 1 augusti 2013 omfattas de inte av 2013 års bankmeddelande. Förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) bör också bedömas utifrån omstruktureringsmeddelandet.
7.2.5 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av 2014 års rekapitaliseringsåtagande (åtgärd C)
(306)
Förenligheten av 2014 års rekapitaliseringsåtagande (åtgärd C) bör bedömas på grundval av 2013 års bankmeddelande, som innehåller nya krav när det gäller bidraget från innehavare av efterställda fordringar och chefers löner, samt rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande. Förenligheten av åtgärd C bör också bedömas på grundval av omstruktureringsmeddelandet.
7.3 FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRD L2 MED 2008 ÅRS BANKMEDDELANDE, 2011 ÅRS FÖRLÄNGNINGSMEDDELANDE OCH 2013 ÅRS BANKMEDDELANDE
(307)
För att ett stöd ska vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget, måste det uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna: lämplighet, nödvändighet och proportionalitet.
(308)
Eftersom de grekiska bankerna stängdes ute från grossistmarknaderna och blev helt beroende av centralbanksfinansiering, såsom anges i skäl 32, och eftersom banken inte kunde låna tillräckliga medel genom regelbundna refinansieringstransaktioner, behövde banken statsgaranterat akut likviditetsstöd för att få tillräcklig likviditet och undvika konkurs. Kommissionen anser att åtgärd L2 är en lämplig mekanism för att åtgärda en allvarlig störning, som skulle ha orsakats av betalningsinställelse för banken.
(309)
Eftersom det statsgaranterade akuta likviditetsstödet innebär relativt höga finansieringskostnader för banken, har banken ett tillräckligt incitament för att inte åberopa denna finansieringskälla i syfte att utveckla sin verksamhet. Banken fick betala en ränta på […] räntepunkter högre än de regelbundna refinansieringstransaktionerna med Eurosystemet. Dessutom fick banken betala en avgift på […] räntepunkter till staten. Den totala kostnaden för bankens statsgaranterade akuta likviditetsstöd är därför mycket högre än de normala kostnaderna för ECB:s refinansiering. I synnerhet överstiger skillnaden mellan dessa nivån på den garantiavgift som begärs i 2011 års förlängningsmeddelande. Den totala ersättning som staten begär kan därför anses vara tillräcklig. Vad gäller storleken på det statsgaranterade akuta likviditetsstödet bedöms detta regelbundet av Greklands centralbank och ECB på grundval av bankens faktiska behov. De övervakar noggrant användningen av detta och ser till att det begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Åtgärd L2 innebär därför inte att banken får ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för att finansiera verksamhet som snedvrider konkurrensen. Det är begränsat till vad som är absolut nödvändigt.
(310)
En sådan nära granskning av användningen av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet och den regelbundna kontrollen av att användningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt säkerställer också att likviditeten är proportionerlig och inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Kommissionen noterar också att Grekland har åtagit sig att genomföra ett antal åtgärder som syftar till att minska negativa spridningseffekter, enligt analysen i avsnitt 7.6, vilket i sin tur säkerställer att beroendet av likviditetsstödet kommer att upphöra så snart som möjligt och att stödet är proportionerligt.
(311)
Åtgärd L2 är därför förenlig med 2008 års bankmeddelande och 2011 års förlängningsmeddelande. Eftersom 2013 års bankmeddelande inte har infört ytterligare krav när det gäller garantier är även åtgärd L2 förenlig med 2013 års bankmeddelande.
7.4 FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRDERNA B1, B2, B3 OCH B4 MED 2008 ÅRS BANKMEDDELANDE, REKAPITALISERINGSMEDDELANDET OCH 2011 ÅRS FÖRLÄNGNINGSMEDDELANDE
(312)
Såsom anges i skäl 201, måste ett stöd uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna (137) lämplighet, nödvändighet och proportionalitet för att vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget.
(313)
Rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.
7.4.1 Åtgärdernas lämplighet
(314)
Kommissionen anser att HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är lämpliga eftersom de förhindrar att banken går i konkurs. Utan dem skulle banken inte ha kunnat fortsätta sin verksamhet eftersom den hade ett negativt eget kapital i slutet av 2012 (138).
(315)
I detta hänseende konstaterade kommissionen i förfarandebeslutet avseende Eurobank att banken är en av de största bankinrättningarna i Grekland, när det gäller såväl utlåning som inlåning. Banken är i sig en systemviktig bank för Grekland. Ett bankfallissemang skulle därför ha skapat en allvarlig störning i den grekiska ekonomin. Enligt de då rådande omständigheterna hade finansinstituten i Grekland svårt att få tillgång till finansiering. Denna brist på finansiering begränsade deras förmåga att ge lån till den grekiska ekonomin. I detta sammanhang skulle störningarna i ekonomin ha förvärrats av ett bankfallissemang. Dessutom uppstod åtgärderna B1, B2, B3 och B4 främst till följd av PSI-programmet, vilket var en mycket ovanlig och oförutsägbar händelse, och inte på grund av vanskötsel eller överdrivet risktagande från bankens sida. Åtgärderna handlar därför främst om resultaten av PSI-programmet och bidrar till att bevara den finansiella stabiliteten i Grekland.
(316)
I förfarandebeslutet avseende Eurobank tvivlade kommissionen på att alla till buds stående åtgärder hade vidtagits utan dröjsmål för att banken inte skulle behöva stöd igen i framtiden. Såsom anges i skälen 130-132 i detta beslut, har Grekland gjort ett åtagande om att genomföra ett antal åtgärder när det gäller företagsstyrningen och den kommersiella verksamheten vid banken. Såsom beskrivs i skälen 102-104 och i skäl 111, har banken också gjort en omfattande omstrukturering av sin verksamhet och redan genomfört många kostnadsminskningar och avyttringar. Därför har kommissionens tvivel redan undanröjts.
(317)
I förfarandebeslutet avseende Eurobank tvivlade kommissionen också på att det fanns tillräckliga garantier om banken skulle hamna under statlig kontroll eller om privata aktieägare skulle bibehålla kontrollen även om merparten av äganderätten innehas av staten. Kommissionen noterar att de åtaganden som beskrivs i skälen 131 och 132 säkerställer att bankens kreditverksamhet kommer att bedrivas kommersiellt och att den dagliga verksamheten kommer att skyddas från statligt inflytande. Den ram för förbindelserna som har avtalats mellan HFSF och banken säkerställer också att statens intressen som huvudägare skyddas mot ett alltför stort risktagande av bankens ledning.
(318)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 säkerställer därmed att den finansiella stabiliteten i Grekland upprätthålls. Betydande åtgärder har vidtagits för att minimera framtida förluster och se till att bankens verksamhet inte äventyras av olämplig styrning. På grundval av detta konstaterar kommissionen att åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är lämpliga.
7.4.2 Nödvändighet - begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt
(319)
Enligt 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Detta innebär att ett kapitaltillskott måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå målet.
(320)
Greklands centralbank beräknade kapitalstödet inom ramen för ett stresstest för att se till att kärnprimärkapitalkvoten förblev över en viss nivå under perioden 2012-2014, vilket framgår av tabell 3. Därför ger det inte banken ett kapitalöverskott. Såsom förklaras i skäl 316 har åtgärder vidtagits för att minska risken för att banken kan komma att behöva ytterligare stöd i framtiden.
(321)
Vad gäller återbetalningen av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) erinrar kommissionen om att de beviljades i maj 2012 och december 2012 och betalades in natura i form av obligationer från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Som ersättning har HFSF fått en upplupen ränta på obligationerna plus en avgift på 1 procent, från utbetalningen av obligationerna från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten till rekapitaliseringen våren 2013 (139). Såsom betonas i förfarandebeslutet avseende Eurobank, är ersättningen lägre än de 7-9 procent som anges i rekapitaliseringsmeddelandet. Perioden med låg ersättning var dock begränsad till ett år för åtgärd B1 och fem månader för åtgärd B2 (dvs. tills den tillfälliga rekapitaliseringen omvandlades till en standardrekapitalisering i stamaktier, dvs. åtgärd B4). Samtidigt som den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen inte utlöste en flykt av befintliga aktieägare föranledde rekapitaliseringen våren 2013, dvs. omvandlingen av den första och andra rekapitaliseringen, en kraftig minskning av antalet aktieägare eftersom deras andel i bankens kapital minskade till 1,4 procent. Därefter lyckades man åtgärda den onormala situation som rådde efter den första tillfälliga rekapitaliseringen. De tvivel som uttrycktes i förfarandebeslutet avseende Eurobank kvarstår således inte längre.
(322)
Med tanke på de ovanliga orsakerna till bankens problem, där förlusterna främst härrör från en skuldavskrivning till förmån för staten (PSI-programmet och ett återköp av skulden, vilket ger staten en betydande fördel, dvs. en skuldminskning) och från effekterna av en utdragen lågkonjunktur på hemmamarknaden, kan kommissionen godta en sådan tillfällig avvikelse från de normala ersättningskrav som fastställs i rekapitaliseringsmeddelandet (140).
(323)
Åtgärd B3 var ett åtagande om att tillhandahålla kapital. Åtagandet gjordes i december 2012 och genomfördes i form av ett verkligt kapitaltillskott i maj och juni 2013, endast fem månader senare. Av denna anledning och på de grunder som anges i skäl 322, är det godtagbart att ingen ersättning betalades för åtagandet.
(324)
När det gäller åtgärd B4 bör kapitaltillskott, enligt punkt 8 i 2011 års förlängningsmeddelande, göras med en tillräcklig sänkning av det aktiepris som anpassats till minskningseffekten för att ge en rimlig garanti för att staten får tillräckliga intäkter. Samtidigt som denna rekapitalisering inte innebar någon betydande sänkning av aktiepriserna som anpassats till minskningseffekten, var det i själva verket omöjligt att uppnå en betydande rabatt i förhållande till det teoretiska priset utan teckningsrätter (141). Före rekapitaliseringen våren 2013 var bankens kapital negativt och bolagets börsvärde var endast ett par hundra miljoner euro. Under sådana omständigheter uppkommer frågan om man borde ha gjort sig av med de befintliga aktieägarna. Kommissionen noterar att emissionspriset var 50 procent lägre än det genomsnittliga marknadspriset under de 50 dagar som föregick fastställandet av emissionspriset. Kommissionen noterar också att minskningen i antalet befintliga aktieägare har varit enormt, eftersom de endast stod för 1,4 procent av aktieinnehavet i banken efter rekapitaliseringen. En ytterligare rabatt på marknadspriset skulle därför endast ha en obetydlig inverkan på ersättningen från HFSF. Med tanke på den särskilda situationen för de grekiska bankerna, vilken beskrivs i skäl 322, och med tanke på det faktum att behovet av stöd härrör från en skuldavskrivning till förmån för staten, anser kommissionen att priset är tillräckligt lågt.
(325)
Sammanfattningsvis är åtgärderna B1, B2, B3 och B4 nödvändiga som undsättningsstöd såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdernas utformning.
7.4.3 Proportionalitet - åtgärder för att minska negativa spridningseffekter
(326)
Banken har mottagit ett mycket omfattande statligt stöd. Denna situation kan därför leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen. Grekland har emellertid åtagit sig att vidta ett antal åtgärder som syftar till att minska negativa spridningseffekter. I synnerhet innebär åtagandena att bankens verksamhet kommer att fortsätta bedrivas kommersiellt, såsom förklaras i skälen 131 och 132. Grekland har också åtagit sig att införa ett förvärvsförbud och att göra ett antal avyttringar utomlands och i annan verksamhet än den grekiska bankverksamheten, såsom anges i skäl 133. Begränsningarna av konkurrenssnedvridningar kommer att utvärderas ytterligare i avsnitt 7.6.
(327)
Banken har också utsett en övervakningsförvaltare som ska övervaka att åtaganden om företagsstyrning och kommersiella transaktioner fullgörs på ett riktigt sätt. Detta kommer att undanröja eventuella skadliga förändringar i bankens affärsmetoder och därigenom minska eventuella negativa spridningseffekter.
(328)
Slutligen inlämnades en ny genomgripande omstruktureringsplan till kommissionen den 16 april 2014. Omstruktureringsplanen kommer att behandlas i avsnitt 7.6.
(329)
Avslutningsvis kvarstår inte de tvivel som uttrycktes i förfarandebeslutet avseende Eurobank. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är proportionerliga mot bakgrund av punkt 15 i 2008 års bankmeddelande.
7.4.4 Slutsats om förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar med 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande
(330)
Kommissionen drar därför slutsatsen att HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är lämpliga, nödvändiga och proportionerliga, mot bakgrund av punkt 15 i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande.
7.5 BANKENS FÖRVÄRV AV NEW TT BANK OCH NEA PROTON BANK OCH DESS FÖRENLIGHET MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET
(331)
Punkterna 23 och 40 i omstruktureringsmeddelandet anger att stödmottagande bankers förvärv av företag normalt strider mot skyldigheterna att begränsa omstruktureringskostnaderna och snedvridningarna av konkurrensen. Dessutom kan de äventyra eller försvåra återställandet av lönsamheten. Kommissionen måste därför bedöma huruvida de förvärv som banken har gjort kan vara förenliga med omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1 Förvärvet av New TT Bank och förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
7.5.1.1 Förvärvet av New TT Bank och effekten på bankens långsiktiga lönsamhet
(332)
Sett till bankens rörelsevinster, kommer de förvärv som banken gjort att förbättra återställandet av bankens lönsamhet på lång sikt, eftersom en sammanslagning av två banker på samma geografiska marknad ger möjlighet att skapa meningsfulla synergier, exempelvis i form av personalnedskärningar, stängning av filialer och allmänna kostnadsminskningar. Banken kommer att ta över kunder och insättare och samtidigt minska distributionskostnaderna avsevärt. Det kommer att leda till att de flesta filialer med varumärkesnamnet ”T-Bank” och vissa filialer med varumärkesnamnet ”Hellenic Postbank” kommer att läggas ner och att ledningsfunktioner rationaliseras.
(333)
När det gäller likvida medel har transaktionen också en gynnsam inverkan på kvoten mellan utlåning och inlåning och har lett till att denna har minskat avsevärt från en alltför hög nivå, eftersom New TT Bank hade betydligt mer inlåning än utlåning. Greklands centralbank noterade i sin skrivelse till HFSF den 8 juli 2013 att banken i synnerhet hade haft stora svårigheter under de två år som föregick transaktionen. Greklands centralbank konstaterade att banken hade förlorat marknadsandelar i Grekland och att den i betydande grad förlitade sig på finansiering från Eurosystemet och akut likviditetsstöd. I sin skrivelse tog Greklands centralbank upp det stora likviditetsgapet, den konsoliderade kvoten mellan utlåning och inlåning på 132 procent och kundernas försämrade uppfattning om banken. I denna skrivelse angav Greklands centralbank att bankens förvärv av New TT Bank skulle leda till en betydande ökning av inlåningen i banken och på så sätt förbättra bankens allmänna finansieringsprofil, insättarnas uppfattning och bankens förmåga att attrahera nya insättare med bättre villkor än för närvarande.
(334)
Förvärvet bidrar därför till att återställa bankens likviditetsställning, vilket är nödvändigt för att återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionens avdelningar erkände den positiva effekten av förvärvet i en skrivelse till HFSF av den 8 juli 2013. I denna skrivelse angav kommissionen att utkastet till omstruktureringsplan för banken, vilket Grekland hade lämnat in före förvärvet av New TT Bank, inte uppfyllde kravet på återställande av långsiktig lönsamhet, på grund av sårbarheten i bankens balansräkning i slutet av omstruktureringsperioden. I samma skrivelse angav kommissionen att förvärvet av den inlåningsrika New TT Bank skulle vara mycket viktigt för att förbättra bankens balansräkning och därigenom återställa den långsiktiga lönsamheten. Denna bedömning motiverades av kommissionen med den effekt som ett sådant förvärv skulle ha på bankens likviditetsställning. Baserat på siffrorna i slutet av 2012 förväntades förvärvet göra så att kvoten mellan utlåning och inlåning omedelbart skulle minska från 155 till 123 procent, vilket skulle göra det möjligt att uppfylla kommissionens krav i slutet av 2017.
(335)
Kommissionen anser därför att förvärvet är positivt för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet.
7.5.1.2 Förvärvets effekt på det stödbelopp som banken behöver
(336)
I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra företag utan endast för att täcka omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet.
(337)
Banken betalade köpeskillingen med nya aktier, så att förvärvet inte finansierades genom statligt stöd. Det ledde till att det kapitalbehov som uppstod till följd av betalningen av köpeskillingen omedelbart omfattades av emissionen av nya aktier så att betalningen av köpeskillingen inte skulle skapa en nettoökning av bankens kapitalbehov. Dessutom ägde HFSF 100 procent av New TT Bank, vilket innebar att alla de nya aktier som banken emitterade gavs till HFSF, dvs. staten.
(338)
Förvärvet som sådant kommer inte att leda till ytterligare statligt stöd, eftersom New TT Bank följde de lagstadgade kapitalkraven. Vidare hade ett mellanliggande kreditinstitut inrättats endast några månader före förvärvet. Eftersom tillgångarna i en bank på obestånd bedöms och värderas till verkligt värde innan de överförs till ett mellanliggande kreditinstitut, kan det antas att New TT Banks låneportfölj inte innehöll dolda förluster eller förluster som det inte gjorts tillräckliga avsättningar för.
(339)
Sammanfattningsvis innebär inte förvärvet av New TT Bank något exceptionellt åsidosättande av principen om att stöd ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt, med tanke på de särskilda omständigheter som rådde i detta fall.
7.5.1.3 Förvärvets snedvridande effekt på konkurrensen
(340)
I linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet får statligt stöd inte användas till skada för företag som inte åtnjuter stöd för förvärv av konkurrerande verksamheter. Punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet anger även att förvärv kan godkännas ”om de ingår som ett led i en konsolideringsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten eller för att säkerställa en effektiv konkurrens”, att förvärvsprocessen bör vara rättvis och att förvärvet bör säkerställa en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden.
(341)
New TT Bank var inte en lönsam bank på fristående grund. Konsolideringen av denna bank begärdes inom ramen för memorandumet av den 15 maj 2013. Transaktionen kan därför ses som ett led i en konsolideringsprocess som var nödvändig för att återställa sådan finansiell stabilitet som avses i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(342)
Ingen anbudsgivare som stod utan stöd lämnade in ett giltigt anbud för att förvärva New TT Bank och försäljningsprocessen var öppen, insynsvänlig och icke-diskriminerande. Banken trängde därför inte ut någon anbudsgivare som stod utan stöd. Eftersom förvärvet godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten (142), antar kommissionen att försäljningen skett med en effektiv konkurrens.
(343)
Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att förvärvet av New TT Bank är förenligt med avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1.4 Slutsats om förvärvet av New TT Bank
(344)
Kommissionen drar slutsatsen att förvärvet är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet, mot bakgrund av de grekiska bankernas unika situation (143) och de särskilda omständigheterna kring förvärvet av New TT Bank.
7.5.2 Förvärvet av Nea Proton Bank och förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
7.5.2.1 Förvärvet av Nea Proton Bank och effekten på bankens långsiktiga lönsamhet
(345)
Sett till bankens rörelsevinster, kommer förvärvet av Nea Proton Bank att förbättra återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet eftersom en sammanslagning av två banker på samma geografiska marknad ger möjlighet att skapa meningsfulla synergieffekter, exempelvis i form av personalnedskärningar, stängning av filialer och allmänna kostnadsminskningar.
(346)
Förvärvet av Nea Proton Bank gör det möjligt för banken att dra nytta av synergieffekter. Banken kommer att överta kunder och insättare och samtidigt stänga de flesta filialerna och rationalisera informationssystemet samt ledningsfunktionerna. Transaktionen har också sänkt bankens kvot mellan utlåning och inlåning, eftersom Nea Proton Bank hade en lägre kvot mellan utlåning och inlåning. I slutet av juni 2013 var bankens kvot mellan nettoutlåning och nettoinlåning cirka 135,79 procent medan Nea Proton Banks kvot var omkring 52,68 procent.
(347)
Sammanfattningsvis hade förvärvet en positiv effekt på bankens lönsamhet.
7.5.2.2 Förvärvet av Nea Proton Bank och effekten på det stödbelopp som banken behöver
(348)
I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra företag utan endast för att täcka omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet.
(349)
Banken betalade ett symboliskt pris för Nea Proton Bank (1 euro), samtidigt som det förvärvade företaget hade blivit föremål för en lämplig rekapitalisering före försäljningen. Rekapitaliseringen inbegrep avsättningar för framtida kreditförluster och rörelseförluster (144). Som en följd av detta har förvärvet av en lämpligt kapitaliserad bank till ett pris på en euro inte ökat bankens kapitalbehov.
(350)
Sammanfattningsvis strider inte förvärvet av Nea Proton Bank mot principen om att stödet bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
7.5.2.3 Snedvridande effekter på konkurrensen av förvärvet av Nea Proton Bank
(351)
I linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet får statligt stöd inte användas till skada för företag som inte åtnjuter stöd för förvärv av konkurrerande verksamheter.
(352)
Nea Proton Bank var inte en lönsam bank på fristående grund. Konsolideringen av denna bank begärdes inom ramen för memorandumet av den 15 maj 2013. Förvärvet kan därför ses som ett led i en konsolideringsprocess som var nödvändig för att återställa sådan finansiell stabilitet som avses i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(353)
Ingen anbudsgivare som stod utan stöd lämnade in ett giltigt anbud för att förvärva Nea Proton Bank och försäljningsprocessen var öppen, insynsvänlig och icke-diskriminerande. Banken trängde därför inte ut någon anbudsgivare som stod utan stöd. Eftersom förvärvet godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten (145), antar kommissionen att försäljningen skett med en effektiv konkurrens.
(354)
Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att förvärvet av New TT Bank är förenligt med avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.2.4 Slutsats om förvärvet av Nea Proton Bank
(355)
Kommissionen drar slutsatsen att förvärvet är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet, mot bakgrund av de särskilda omständigheterna kring förvärvet av Nea Proton Bank.
7.6 FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRDERNA A, B1, B2, B3, B4 OCH C MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET OCH FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRD C MED 2013 ÅRS BANKMEDDELANDE
7.6.1 Svårigheter och konsekvenser för bedömningen enligt omstruktureringsmeddelandet
(356)
Såsom anges i avsnitten 2.1.1 och 2.1.2 orsakas de svårigheter som banken möter främst av den grekiska statsskuldkrisen och den djupa recessionen i Grekland och södra Europa. Vad beträffar den förstnämnda faktorn har den grekiska regeringen förlorat tillträde till finansmarknaderna och till sist varit tvungen att förhandla fram ett avtal med de nationella och internationella långivarna, PSI-programmet, vilket resulterade i att fordringarna gentemot staten minskade med 53,3 procent. Dessutom byttes 31,5 procent av fordringarna ut mot nya grekiska statsobligationer med lägre räntesatser och längre löptider. Staten köpte tillbaka de nya grekiska statsobligationerna från de grekiska bankerna i december 2012 till ett pris på mellan 30,2 procent och 40,1 procent av det nominella värdet, vilket innebar en ytterligare förlust för de grekiska bankerna. Förutom effekterna på bankens kapitalsituation inom PSI-programmet och återköpet av skulden, noterade banken även mycket stora uttag av insättningar mellan 2010 och mitten av 2012, på grund av risken för att Grekland skulle lämna euroområdet till följd av en ohållbar offentlig skuldsättning och den ekonomiska nedgången.
(357)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 uppgår till 5 839 miljoner euro, vilket nästan motsvarar den förlust som noterades efter PSI-programmet (5 781 miljoner euro). I sådana fall, och om svårigheterna inte i första hand har sin grund i överdrivet risktagande, föreskrivs i punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande att kommissionen ska sänka sina krav.
(358)
Kommissionen medger att en del av kapitalbehovet beror på ett finansinstituts regelbundna exponering för den statsfinansiella risken i sitt hemland. Detta påpekades också i skälen 58 och 69 i förfarandebeslutet avseende Eurobank. Följaktligen har banken ett mindre behov av att ta upp frågor om moralisk risk i sin omstruktureringsplan än andra stödmottagande finansinstitut som har ackumulerat överdrivna risker. Eftersom stödåtgärderna är mindre snedvridande, bör de åtgärder som vidtas för att begränsa snedvridningarna av konkurrensen därför mjukas upp i förhållande därtill. Eftersom PSI-programmet och återköpet av skulden utgör en skuldavskrivning till förmån för staten, kan ersättningen till staten vid rekapitalisering av banker sänkas.
(359)
Eftersom den grekiska ekonomin har minskat med cirka 25 procent sedan 2008 måste banken anpassa sin organisation, sin kostnadsstruktur och sitt kommersiella nätverk till de nya förutsättningarna för att återställa lönsamheten. Trots avsaknaden av moralisk risk, måste banken därför omstrukturera sin verksamhet i Grekland för att säkra sin långsiktiga lönsamhet.
(360)
Kommissionen noterar också att bankens exponering för grekisk statsfinansiell risk var större än vid vissa andra banker i Grekland. Följaktligen kan inte alla förluster på grekiska statsobligationer (förlusten på PSI-programmet) tillskrivas ett finansinstituts regelbundna exponering för statsfinansiell risk i hemlandet.
(361)
Den andra orsaken till bankens förluster är förlusterna på lån till grekiska hushåll och företag. Kommissionen anser att dessa förluster främst beror på den exceptionellt djupa och långvariga BNP-minskningen på cirka 25 procent under fem års tid och inte på bankens riskabla lånepolicy. Följaktligen skapar inte det stöd som beviljats för att täcka dessa förluster någon moralisk risk, vilket är fallet när stöd skyddar en bank från konsekvenserna av tidigare riskbeteenden. Stödet är därför mindre snedvridande (146).
(362)
En del av bankens kapitalbehov och kreditförluster kommer dock från vissa internationella dotterbolag (Rumänien, Bulgarien, Polen och Ukraina). Till exempel redovisade banken förluster år 2012 i Rumänien, Bulgarien och Ukraina, samtidigt som dotterbolagen drog nytta av koncernintern finansiering på 1,8 miljarder euro.
(363)
De stresstester som genomfördes 2012 för att fastställa bankens kapitalbehov har också visat att en del av kapitalbehoven härrörde från förluster på utländska lån. Kreditförlusterna på dessa lån uppskattades till 1 228 miljoner euro i grundscenariot och 1 622 miljoner euro i det ogynnsamma scenariot.
(364)
Sammanfattningsvis omfattar punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande en betydande del av förlusterna och det resulterande stödbehovet, vilket gör det möjligt för kommissionen att sänka sina krav. En del av stödbehovet beror inte på riskfylld utlåning utan på grekiska kreditförluster på grund av den ovanligt djupa och långa recessionen. Stöd som beviljas under sådana omständigheter skapar inte moralisk risk och är därför mindre snedvridande.
(365)
Avslutningsvis härrör en del av stödbehovet från bankens egna risktagande, i synnerhet när det gäller dess utländska dotterbolag och dess stora innehav av grekiska statsobligationer.
7.6.2 Lönsamhet
(366)
En omstruktureringsplan måste se till att finansinstitutet kan återställa sin långsiktiga lönsamhet till slutet av omstruktureringsperioden (avsnitt 2 i omstruktureringsmeddelandet). I just detta fall definieras omstruktureringsperioden som perioden mellan antagandet av detta beslut och den 31 december 2018.
(367)
I enlighet med punkterna 9-11 i omstruktureringsmeddelandet lade Grekland fram en omfattande, detaljerad omstruktureringsplan med fullständiga uppgifter om bankens affärsmodell. I omstruktureringsplanen fastställs också orsakerna till bankens svårigheter samt vilka åtgärder som vidtagits för att lösa alla lönsamhetsproblem som den stött på. Omstruktureringsplanen beskriver särskilt den strategi som valts för att bevara bankens operativa effektivitet och ta itu med den höga andelen nödlidande lån, den låga operativa effektiviteten, den sårbara likviditeten och kapitalställningen samt dess utländska företag, som förlitade sig på moderbolaget för finansiering och kapital.
7.6.2.1 Den grekiska bankverksamheten
(368)
När det gäller likviditeten och bankens beroende av finansiering från Eurosystemet, förutses det i omstruktureringsplanen en begränsad tillväxt i den grekiska balansräkningen medan insättningsbasen bör växa igen. Beroendet av akut likviditetsstöd, vilket redan har minskat, kommer att fortsätta minska, vilket också kommer att göra det enklare för banken att minska finansieringskostnaderna för denna.
(369)
Det åtagande gällande relationen mellan utlåning och inlåning som anges i skäl 127 säkerställer att bankens balansräkning kommer att vara hållbar före omstruktureringsperiodens slut. Försäljningen av värdepapper och annat som inte ingår i kärnverksamheten kommer också att stärka bankens likviditetsställning och säkerställa att den inte förlitar sig på grossistmarknaderna. På grund av bankens fortsatt ansträngda likviditetsställning, kan kommissionen godta de grekiska myndigheternas begäran om att få tillhandahålla banken likvida medel enligt garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån inom stödsystemet för de grekiska bankerna.
(370)
För att minska sina finansieringskostnader har banken också åtagit sig att fortsätta minska de räntor som den betalar på inlåning, såsom anges i skäl 127. Kommissionen påpekar att en sådan minskning av insättningskostnaderna kommer att förbättra bankens lönsamhet före avskrivningar avsevärt.
(371)
Sedan krisens början har banken avsevärt rationaliserat sitt kommersiella nätverk i Grekland, genom att minska antalet filialer och anställda. År 2018 kommer bankens totala kostnader att ha minskat med ytterligare […] procent jämfört med 2013 (147). För att uppnå detta mål har banken åtagit sig att minska antalet filialer och anställda i Grekland till högst […] och […] från och med den 31 december 2017, med en högsta total kostnad i Grekland på 800 miljoner euro. Det förväntade K/I-talet kommer att understiga […] procent i slutet av omstruktureringsperioden. Kommissionen anser att omstruktureringsplanen bevarar bankens effektivitet i den nya marknadskontexten.
(372)
En annan viktig fråga är hanteringen av nödlidande lån, eftersom de uppgick till 29,4 procent av portföljen per den 31 december 2013 (148). Banken planerar att inrätta en särskild avdelning för förvaltningen av nödlidande lån. Den har också åtagit sig att följa höga standarder i fråga om sin kreditpolicy för att maximera värdet för banken i varje etapp av kreditprocessen, enligt skälen 131 och 132.
7.6.2.2 Företagsstyrning
(373)
En annan fråga som förtjänar uppmärksamhet är styrningen av banken eftersom HFSF ägde 95,23 procent av bankens andelar den 31 december 2013. Mot bakgrund av uppgifter om tidigare statsägda banker i Grekland, enades banken och HFSF år 2013 om en särskild ram för förbindelserna. Detta avtal skyddar bankens löpande verksamhet från en överdriven inblandning från dess största aktieägare, samtidigt som HFSF kan övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen och förhindra ett överdrivet risktagande av bankens ledning genom lämpliga samrådsförfaranden. Banken har också åtagit sig att noga övervaka sin exponering för anslutna låntagare.
(374)
Lagen från HFSF, enligt en ändring år 2014, föreskriver att de aktier som HFSF tecknade vid rekapitaliseringen våren 2013 kommer att bli utan rösträtt om minst 50 procent av 2014 års kapitaltillskott tecknas av privata investerare. Vad beträffar återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet skulle kommissionen inte inta en negativ ståndpunkt i fråga om den kontroll som beviljas privata aktieägare om de investerar en betydande del av sina pengar i banken. Kommissionen påpekar att begränsningen av HFSF:s rösträtt inte kommer att tillämpas vid omröstningar om bankens bolagsordning eller företagshändelser eller andra strategiska beslut. Kommissionen noterar med tillfredsställelse att HFSF automatiskt kommer att återfå full rösträtt om banken inte genomför sin omstruktureringsplan. Dessa bestämmelser säkerställer att HFSF inte kommer att blanda sig i bankens dagliga verksamhet men att den kan bevara sina egna intressen som aktieägare och som en myndighet som har som ansvar att se till att omstruktureringsplanen genomförs på rätt sätt.
7.6.2.3 Internationell verksamhet
(375)
En del av bankens internationella verksamhet har tidigare förlorat allt kapital samt all likviditet och lönsamhet, såsom anges i skälen 362 och 363.
(376)
I omstruktureringsplanen förutses en förändring i bankens affärsmodell för att banken ska bli mer inriktad på […]. Banken har redan sålt sitt olönsamma dotterbolag i Polen, dvs. EFG Polen. Den har börjat rationalisera de andra dotterbolagen, stärka lånetecknandet och minska dotterbolagens likviditetsgap. Den har för avsikt att avyttra […] dotterbolaget […] (149). Den kommer också att ytterligare omstrukturera verksamheten i dotterbolagen […] och […] före en eventuell försäljning av dessa i ett senare skede, såsom nämns i skäl 116.
(377)
Den totala lönsamheten i den utländska verksamheten kommer att återställas från och med den […]. Vid samma tidpunkt kommer de medel som beviljats utländska dotterbolag att ha minskat med […] jämfört med nivån per den 31 december 2012.
(378)
Därför anser kommissionen att banken kommer att ha omstrukturerats och minskat de utländska dotterbolagens storlek i tillräcklig utsträckning för att den inte ska utsättas för ytterligare kapitalbehov och likviditetsbrist i framtiden. Det åtagande som beskrivs i skäl 128 om att avstå från att tillföra stora kapitalmängder till bankens internationella dotterbolag säkerställer också att utländska dotterbolag inte utgör ett hot mot kapital eller likviditet.
7.6.2.4 Slutsats om lönsamheten
(379)
Grundscenariot som beskrivs i avsnitt 2.4 visar att banken i slutet av omstruktureringsperioden kommer att kunna få en avkastning som gör att den kan täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital med hänsyn till bankens riskprofil. Bankens avkastning på eget kapital kommer i själva verket att uppgå till […] procent år 2018 i grundscenariot. Samtidigt måste bankens kapitalsituation beräknas ligga kvar på en tillfredsställande nivå, eftersom kapitaltäckningsgraden inte kommer att understiga […] procent från 2014 och framåt.
(380)
Avslutningsvis noterar kommissionen också det ogynnsamma scenario som beskrivs i bankens omstruktureringsplan som lämnats in av de grekiska myndigheterna. Detta ogynnsamma scenario bygger på en rad antaganden som fastställts tillsammans med HFSF. I detta scenario beaktas en längre och djupare recession samt en kraftigare sänkning av fastighetspriserna (150). Omstruktureringsplanen visar att banken kan klara av en rimlig mängd stress eftersom den, i grundscenariot, fortfarande är lönsam i slutet av omstruktureringsperioden, med en avkastning på eget kapital på […] procent och en kärnprimärkapitalkvot på […] procent under 2018.
(381)
De stresstester som Greklands centralbank gjorde år 2013 bekräftar att den mängd ytterligare kapital som kommer att anskaffas under 2014, nämligen 2 864 miljoner euro, är tillräcklig för att hantera grundscenariot under omstruktureringsperioden. Banken kommer dessutom att lämna in en villkorad kapitalplan till Greklands centralbank med åtgärder som ska genomföras om det ekonomiska läget skulle försämras ytterligare. Kommissionen erinrar om att Greklands centralbank införde flera ändringar redan vid bedömningen av kapitalbehoven i grundscenariot, vilket ledde till en ökning av de beräknade kapitalbehoven jämfört med de som banken uppskattade i det egna grundscenariot. Det ursprungliga kapital som Greklands centralbank beräknade kan därför betraktas som en typ av stresstest. För att dra slutsatsen att banken är ekonomiskt bärkraftig, kräver inte kommissionen att banken ska ha tillräckligt med kapital i inledningsskedet för att täcka de kapitalbehov i stresscenariot som Greklands centralbank uppskattat, eftersom denna uppskattade nivå innebär en hög grad av stress.
(382)
Dessutom är det positivt att banken inte kommer att göra några extra investeringar i värdepapper med låg kreditvärdighet, vilket kommer att bidra till att banken behåller sitt kapital och sin likviditet.
(383)
Kommissionen kan därför konstatera att banken har vidtagit tillräckliga åtgärder för att ta itu med lönsamhetsfrågorna för den grekiska inhemska bankverksamheten och den utländska verksamheten.
7.6.3 Eget bidrag och ansvarsfördelning
7.6.3.1 Bedömning av huruvida åtgärderna A, B1, B2, B3 och B4 är förenliga med omstruktureringsmeddelandet
(384)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste banker och deras kapitalägare i så stor utsträckning som möjligt bidra till omstruktureringen för att kunna säkerställa att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Bankerna bör därmed använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, genom att exempelvis avyttra tillgångar, medan kapitalägarna om möjligt bör absorbera finansinstitutets förluster. Bankens åtaganden bör säkerställa att egna medel används och att ursprungliga aktieägare och privata investerare, som innehar hybridkapital i banken, bidrar till omstruktureringen.
7.6.3.1.1 Bankens eget bidrag: avyttringar och minskade kostnader
(385)
Banken har avyttrat betydande verksamheter i syfte att öka sin kapitaltäckning. Försäljningen av dess stora polska och turkiska dotterbolag har förbättrat bankens kapitalposition med omkring 750 miljoner euro. Denna försäljning har också förbättrat bankens likviditetsställning. Det ökade aktiekapitalet i Eurobank Properties innebar att banken kunde öka sitt kapital med 200 miljoner euro.
(386)
Omstruktureringsplanen föreskriver försäljning av ytterligare tillgångar år […] och […]. I synnerhet har banken åtagit sig att minska sina utländska tillgångar till 8,77 miljarder euro. Eftersom skuldsanering och avyttringar redan har genomförts och ytterligare nedskärningar kommer att göras, kommer banken att ha minskat sitt geografiska avtryck avsevärt år […].
(387)
Dessutom har banken åtagit sig att ytterligare minska sin utländska verksamhet om den behöver ett kapitaltillskott från HFSF på mer än 1 miljard euro. I ett sådant scenario skulle banken minska sin internationella portfölj av tillgångar till högst 3,5 miljarder euro. Om kapitaltillskottet i åtgärd C är mindre än 1 miljard euro kommer privata investerare att satsa minst 1,5 miljarder euro, dvs. mer än HFSF. Ett större deltagande från privata investerare skulle minska det nödvändiga stödbeloppet avsevärt och därigenom öka ansvarsfördelningen.
(388)
Banken har också åtagit sig att sälja sina stora och lönsamma försäkringsdotterbolag.
(389)
För att begränsa sitt kapitalbehov har banken åtagit sig att inte använda kapital för att stödja eller öka andelen utländska dotterbolag, såsom anges i skäl 128. Dessutom innebär åtagandena att banken inte kommer att göra några ytterligare förvärv.
(390)
Banken har också inlett ett omfattande program för kostnadsminskning, enligt uppgift i avsnitt 2.4.2. Dess kostnader kommer att minska ytterligare fram till 2018. […].
(391)
Grekland har särskilt åtagit sig att banken fram till […] inte kommer att betala en total årlig ersättning (löner, pensionsavgifter, bonus) som överstiger […] till någon anställd eller chef. Om HFSF måste teckna en eventuell andel i banken, har Grekland dessutom åtagit sig att tillämpa ett lönetak i linje med 2013 års bankmeddelande (151).
7.6.3.1.2 Ansvarsfördelning mellan tidigare aktieägare och nytt kapital på marknaden
(392)
Många av bankens befintliga aktieägare flydde till följd av rekapitaliseringsåtgärden våren 2013 (åtgärd B4). De befintliga aktieägarnas andel hade i själva verket minskat från 100 procent före rekapitaliseringen våren 2013 till endast 1,44 procent. Kommissionen noterar också att banken inte har gett någon kontant utdelning sedan 2008. Slutligen ser kommissionen positivt på det faktum att HFSF kommer att skjuta till extra kapital endast om banken inte anskaffar detta från marknaden till ett pris som anses vara rimligt och som fastställs av två oberoende värderingsorgan.
7.6.3.1.3 Ansvarsfördelningen mellan innehavare av efterställda skulder
(393)
Bankens innehavare av efterställda skulder har bidragit till att täcka kostnaderna för omstruktureringen av banken. Banken genomförde flera skuldhanteringsåtgärder i syfte att generera kapital. Det totala skuldbelopp som utbyttes uppgick till 748 miljoner euro, med en vinst på 565 miljoner euro, såsom anges i skälen 122 och 123.
(394)
De instrument som fortfarande är utestående omfattas av det kupongförbud som anges i skäl 133. Därför anser kommissionen att en rimlig ansvarsfördelning för bankens privata hybridinvesterare säkerställs och att kriterierna i omstruktureringsmeddelandet uppfylls i detta sammanhang.
(395)
Med tanke på de delar som utvecklats i avsnitt 7.6.1 anser kommissionen sammanfattningsvis att Greklands egna bidrag och åtgärder för ansvarsfördelning har varit tillräckliga för att begränsa beloppet av stödåtgärderna A, B1, B2, B3 och B4 till vad som är absolut nödvändigt.
7.6.3.2 Bedömning av förenligheten av åtgärd C med 2013 års bankmeddelande
(396)
2013 års bankmeddelande kompletterar omstruktureringsmeddelandet och efterlyser en ökad ansvarsfördelning samt stöd till banker för att de ska kunna vidta ytterligare åtgärder för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt. Enligt punkt 29 i 2013 års bankmeddelande måste medlemsstaten visa att alla åtgärder för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt redan har vidtagits i största möjliga utsträckning. I detta syfte måste medlemsstaten lägga fram en kapitalanskaffningsplan, säkerställa en lämplig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar och förhindra utflöde av medel före ett beslut om omstrukturering. Enligt 2013 års bankmeddelande bör kapitalanskaffningsplanen omfatta nyemissioner, frivilliga skuldhanteringsåtgärder, kapitalförstärkande avyttringar, låneminskningsåtgärder samt vinstbevarande och andra åtgärder som exempelvis en strikt kostnads- och ersättningspolicy.
(397)
Punkt 47 i bankmeddelandet från 2013 föreskriver att så snart kapitalunderskott fastställs, måste en bank förhindra utflöde av medel genom en rad åtgärder som syftar till att garantera samma resultat som regelbundna förbud mot utdelning och kuponger, förbud mot förvärv, förbud mot prisledarskap eller förbud mot reklam. Kommissionen noterar att banken redan har tillämpat dessa förbud eftersom de finns med på den förteckning över åtaganden som Grekland lämnat in, såsom anges i skäl 133, och att banken inte har betalat någon kontant utdelning sedan 2008.
(398)
Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C) ger en buffert för att täcka framtida förluster enligt det stresstest som Greklands centralbank utförde 2013 och offentliggjorde den 6 mars 2014. Resultaten av stresstestet visar att banken behöver ytterligare 2 945 miljoner euro i kapital för att täcka dess framtida förluster i ett stresscenario. Åtgärd C omfattar endast det kapitalbehov som kommer att kvarstå i den mån som i) det inte kan täckas genom ytterligare avyttringar eller kapitalförbättringsåtgärder (kommissionen anser att banken har analyserat alla potentiella avyttringar och åtagit sig att göra alla sådana som kan minska kapitalbehoven inom ramen för den kapitalplan som lämnats in till Greklands centralbank) och ii) det inte omfattas av privata investerare inom ramen för den ökning av aktiekapitalet som kommer att äga rum i april 2014. Därför ger det inte banken ett kapitalöverskott.
(399)
Såsom förklaras i skälen 385-395 vidtog banken åtgärder redan före stresstestet för att begränsa kapitalbehovet till vad som var absolut nödvändigt. Inget ytterligare eget bidrag kommer att krävas från banken om den, inom ramen för den nuvarande kapitalanskaffningen, lyckas anskaffa merparten av det kapital som behövs från privata investerare och om det kompletterande stöd som betalas ut av HFSF understiger 1 miljard euro. Om det stöd som betalats ut inom ramen för åtgärd C överstiger denna nivå, bör banken avyttra fler verksamheter.
(400)
När det gäller ansvarsfördelningen föreskriver 2013 års bankmeddelande att lämplig ansvarsfördelning innebär bidrag från aktieägare, innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån innan stöd i form av kapital ges. Kommissionen konstaterar att Grekland har ändrat sin nationella lagstiftning för att säkerställa att innehavare av efterställda fordringar kommer att bidra till kostnaderna för omstrukturering av banken innan ytterligare kapital tillförs banken. Kommissionen noterar också att Grekland har åtagit sig att genomföra de åtgärder som föreskrivs i artikel 6a i HFSF:s lag i dess 2014 ändrade lydelse, som innebär att det kan vara nödvändigt att fördela kapitalunderskottet mellan innehavarna av dessa kapitalinstrument och andra efterställda skulder. Samtidigt som en sådan ansvarsfördelning endast kommer att äga rum efter rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C), på grundval av punkt 45 i 2013 års bankmeddelande, anser kommissionen att orimliga resultat skulle följa om det krävs en obligatorisk omvandling av efterställda skulder och hybridkapital redan när åtagandet görs. Om banken skulle anskaffa tillräckligt med privat kapital för att täcka hela sitt kapitalbehov enligt det stresstest som utförts av Greklands centralbank, skulle det vara oproportionerligt att omvandla efterställda lån. Greklands åtagande att få innehavare av efterställda fordringar att dela ansvaret (s.k. bail-in) innan ett stöd faktiskt betalas ut till banken är därför tillräckligt för att säkerställa en korrekt ansvarsfördelning.
(401)
För att se till att bankens ägare i största möjliga utsträckning deltar i att rekonstituera en tillräcklig kapitalbas under omstruktureringsperioden, åtog Grekland sig att banken, fram till omstruktureringsperiodens slut, kommer att hålla inne utdelningar och inte kommer att betala utdelningar på kuponger som den enligt lag inte är skyldig att betala. I linje med punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet och punkt 47 i 2013 års bankmeddelande kommer banken därmed inte att använda statligt stöd för att göra betalningar för egna fonder om avkastningen inte räcker till för att göra några sådana.
(402)
Banken har också åtagit sig att fram till den 31 december 2017 inte betala en total årlig ersättning (löner, pensionsavgifter, bonus) till någon anställd eller chef som överstiger den totala årliga ersättningen till chefen för Greklands centralbank (bortsett från vid en eventuell frivillig ersättningsbegränsning från chefens sida). Om HFSF måste teckna en eventuell andel i banken, har Grekland dessutom åtagit sig att tillämpa ett lönetak i linje med 2013 års bankmeddelande (152).
(403)
Kommissionen måste bedöma om det åtagande som täcker de båda scenarierna uppfyller kraven i 2013 års bankmeddelande.
(404)
I det första scenariot där HFSF faktiskt inte tillför något nytt kapital till banken, kommer stödet i åtgärd C att begränsas till enbart ett garantiåtagande för en kapitalökning, och HFSF kommer inte att betala ut en enda euro eftersom alla nya aktier kommer att ha tecknats av privata investerare. 2013 års bankmeddelande föreskriver att ersättningsbegränsningen kan upphöra när stödet har återbetalats. Det stöd som ingår i ett sådant garantiåtagande för en eventuell kapitalökning kan dock inte återbetalas om åtagandet i fråga aldrig fullgjorts (eftersom staten inte betalat ut några pengar till banken). Under sådana omständigheter kan kommissionen godta att ersättningsbegränsningen gäller under en fastställd tidsperiod. Kommissionen anser att Greklands åtagande, som gäller fram till den 31 december 2017 (dvs. under tre år och åtta månader och löper ut ett år före omstruktureringsplanens slut) är en korrekt tillämpning av det sista stycket i punkt 38 i 2013 års bankmeddelande. Eftersom den årliga ersättningen till chefen för Greklands centralbank är lägre än det tak som fastställs i punkt 38 andra stycket i 2013 års bankmeddelande och att detta åtagande kommer att gälla för hela koncernen, anser kommissionen att det åtagande som Grekland föreslagit i händelse av att inga aktier tecknas av HFSF inom ramen för det planerade kapitaltillskottet är i linje med punkt 38 i 2013 års bankmeddelande.
(405)
I det andra scenariot där HFSF måste teckna en andel i banken, har Grekland lovat att anpassa åtagandet efter 2013 års bankmeddelande. Kommissionen noterar att om HFSF skulle teckna en andel skulle varaktigheten på ersättningstaket behöva ändras för att vara i linje med 2013 års bankmeddelande så att det varar fram till tidigast i slutet av omstruktureringsplanen - dvs. den 31 december 2018 - eller en transaktion som motsvarar en återbetalning av stödet. Eftersom stamaktier inte kan återbetalas av banken godtar kommissionen att en försäljning med vinst av andelarna på den sekundära marknaden kan betraktas som en återbetalning av stödet.
(406)
Sammanfattningsvis uppfyller Greklands åtagande om en begränsad ersättning kraven i 2013 års bankmeddelande i båda scenarierna.
(407)
När det gäller ersättning till staten föreskriver 2011 års förlängningsmeddelande att nya aktier ska emitteras till ett lägre pris än marknadspriset, efter justering för utspädning. Kommissionen konstaterar att syftet med detta krav är att säkerställa att staten får en tillräcklig ersättning för sitt aktieinnehav i banken och att antalet tidigare aktieägare minskas i enlighet därmed. När det gäller åtgärd C är staten redan den största aktieägaren i banken och innehar mer än 90 procent av aktierna. Därför skulle en alltför stor rabatt i förhållande till marknadspriset minska ersättningen till staten för åtgärd B4 och utgöra stöd till investerarna om rabatten är en underskattning av bankens värde. För att undvika en sådan situation får teckningspriset inte understiga det lägsta pris som fastställts utifrån bedömningar av två oberoende värderingsorgan. De utförliga villkoren avseende prissättning skyddar därför HFSF från en alltför stor utspädning av nya investerare samtidigt som de säkerställer att HFSF tecknar nya aktier till ett pris som motsvarar bankens värde. Under dessa omständigheter kan kommissionen godta att de nya aktierna utfärdas till en lägre rabatt i förhållande till det nuvarande marknadspriset än den som avses i 2011 års förlängningsmeddelande. Vidare anser kommissionen att minimipriset är acceptabelt.
(408)
Om aktierna emitterades till ett högre pris, skulle detta ha kunnat avskräcka privata investerare från att delta i ökningen av aktiekapitalet och således begränsa anskaffandet av privat kapital.
(409)
Kommissionen anser därför att det egna bidraget och ansvarsfördelningen är lämplig för åtgärd C.
7.6.3.3 Slutsats om det egna bidraget och ansvarsfördelningen
(410)
Kommissionen har påpekat att det egna bidraget och ansvarsfördelningen i form av försäljning av tillgångar kraftigt understiger de nivåer som kommissionen normalt anser vara tillräckliga, i jämförelse med den totala statliga rekapitalisering som mottagits. Med tanke på de omständigheter som angetts i avsnitt 7.6.1, under vilka kommissionen kan godkänna ett mindre eget bidrag och en mindre ansvarsfördelning, kan omstruktureringsplanen emellertid anses utgöra ett tillräckligt eget bidrag och innehålla tillfredsställande ansvarsfördelningsåtgärder.
(411)
Omstruktureringsplanen uppfyller dessutom kraven i 2013 års bankmeddelande angående åtgärd C.
7.6.4 Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen
(412)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste omstruktureringsplanen innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och säkra en konkurrenskraftig banksektor. Dessutom måste den bemöta problemet med den moraliska risken och säkerställa att det statliga stödet inte används för att finansiera konkurrenshämmande beteenden.
(413)
Enligt punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet måste kommissionen, då den bedömer storleken på stödet och dess snedvridande effekter på konkurrensen, ta hänsyn till både det absoluta och det relativa stödbeloppet samt till omfattningen av ansvarsfördelningen och finansinstitutets marknadsposition efter omstruktureringen. I detta sammanhang påminner kommissionen om att banken har fått kapital från staten på motsvarande 16 procent av dess riskvägda tillgångar (med undantag för åtgärd C). Med åtgärd C får banken ett åtagande om ett tillskott på ytterligare 2 864 miljarder euro, vilket innebär att det totala kapitalstödet utgör 23,7 procent av bankens riskvägda tillgångar. Bortsett från kapitalstöd har banken också mottagit likviditetsstöd. Banken har erhållit likviditetsgarantier som uppgick till 13 600 miljoner euro per den 15 april 2011 och till 13 932 miljoner euro per den 30 november 2013, vilket utgör 17 procent av bankens balansräkning ifrågavarande dag. Banken har också gynnats av statsgaranterat akut likviditetsstöd till ett belopp på 12 miljarder euro från och med den 31 december 2012, vilket utgjorde 18 procent av bankens balansräkning den dagen. Behovet av att genomföra åtgärder för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen är således motiverat med tanke på detta relativt stora stödbelopp. Dessutom innehar Greklands centralbank en betydande marknadsandel, med 17 procent för utlåning och 12 procent för inlåning per den 31 december 2012. Förvärven av New TT Bank och Nea Proton Bank ökade bankens marknadsandel till 20,7 procent för utlåning och 18,8 procent för inlåning i september 2013 (153).
(414)
Kommissionen påminner om att de svårigheter som banken möter främst härrör från externa chocker såsom den grekiska statsskuldkrisen och den utdragna recession som har skapat störningar i den grekiska ekonomin sedan 2008, såsom påpekas i skäl 69 i förfarandebeslutet avseende Eurobank. Behovet av att bemöta problemen med den moraliska risken har minskat eftersom banken inte tycks ha tagit alltför stora risker. Såsom diskuterades i avsnitt 7.6.1 är stödåtgärdernas snedvridande effekt mindre mot bakgrund av dessa omständigheter och så är även behovet av åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Av dessa skäl kan kommissionen undantagsvis godta att omstruktureringsplanen inte avser någon minskning av balansräkningen och utlåningen i Grekland, trots det höga stödbeloppet.
(415)
Kommissionen konstaterar dock att den statliga rekapitaliseringen innebar att banken kunde fortsätta med sin bankverksamhet på utländska marknader och med sin försäkringsverksamhet i Grekland.
(416)
I detta avseende noterar kommissionen, utöver den skuldsanering och omstrukturering som banken redan genomfört, bankens åtagande att sälja sin försäkringsverksamhet före den […] samt att minska sina internationella tillgångar före den 31 december 2018, vilket förmodligen kommer att medföra ytterligare avyttringar år […] och […], och dess åtagande att inte använda statligt stöd för att finansiera tillväxten i dessa företag. Kommissionen anser att det är rimligt att de utländska tillgångarna minskas ytterligare om HFSF betalar banken ett ytterligare kapitalstöd på mer än 1 miljard euro inom ramen för åtgärd C. Såsom anges i skäl 295 skulle en sådan betalning göra stödet mer snedvridande än ett enkelt åtagande att delta i kapitalökningen. Om det ytterligare kapital som tillförs understiger 1 miljard euro, skulle detta medföra ett större deltagande från privata investerares sida om minst 1,5 miljarder euro. Dessutom skulle ett större deltagande från privat sida innebära en ytterligare ansvarsfördelning, såsom förklaras i skäl 388. Enligt punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet kommer både storleken på stödbeloppet från staten och ansvarsfördelningsgraden att beaktas vid bedömningen av åtgärderna för ansvarsfördelning. Därför kommer ytterligare snedvridningar av konkurrensen att förbli begränsade om HFSF skjuter till mindre än 1 miljard euro.
(417)
Grekland har också åtagit sig att införa ett förvärvsförbud, för att se till att banken inte använder det statliga stödet för att förvärva någon ny verksamhet. Detta förbud säkerställer att stödet endast används till att stödja återställandet av lönsamheten i den grekiska bankverksamheten och inte för att utöka verksamheten på exempelvis utländska marknader.
(418)
Åtagandet att minska den ohållbart höga ränta som betalas på grekiska insättningar säkerställer också att stödet inte kommer att användas för att finansiera ohållbara strategier för att samla in insättningar som snedvrider konkurrensen på den grekiska marknaden. På samma sätt kommer åtagandet att genomföra strikta riktlinjer när det gäller prissättningen för nya lån, på grundval av en ordentlig kreditriskbedömning, att hindra banken från att snedvrida konkurrensen på den grekiska marknaden med olämplig prissättning på lån till kunder.
(419)
Med hänsyn till den särskilda situation som beskrivs i avsnitt 7.6.1 samt de åtgärder som föreskrivs i omstruktureringsplanen, anser kommissionen att det finns tillräckliga skyddsåtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen.
7.7 ÖVERVAKNING
(420)
Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet ska regelbundna rapporter lämnas in för att kommissionen ska kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs på vederbörligt sätt. Enligt åtagandena (154) kommer Grekland att se till att övervakaren, som banken har utsett med kommissionens godkännande, övervakar de åtaganden som Grekland har gjort om att omstrukturera verksamheten i Grekland och utomlands samt om företagsstyrning och kommersiella transaktioner. Kommissionen anser därmed att det säkerställs att omstruktureringsplanens genomförande övervakas på vederbörligt sätt.
8. SLUTSATS
(421)
Kommissionen konstaterar att Grekland olagligen har genomfört stödåtgärderna SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, f.d. 2012/NN) och SA.31155 (2013/C) (2013/NN) i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom de genomfördes före den formella underrättelsen. Kommissionen drar dock slutsatsen att omstruktureringsplanen tillsammans med åtagandena i bilagan säkerställer återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet, att de är tillräckliga med hänsyn till ansvarsfördelningen och det egna bidraget samt att de på ett rimligt och proportionerligt sätt absorberar de snedvridande effekter på konkurrensen som de stödåtgärder som granskas i detta beslut har. Den omstruktureringsplan och de åtaganden som presenterats uppfyller kriterierna i omstruktureringsmeddelandet, vilket gör att stödåtgärderna kan betraktas som förenliga med den inre marknaden.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Följande åtgärder som genomförts eller planerats av Grekland utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget:
a)
Det akuta likviditetsstödet till Eurobank Ergasias SA (nedan kallad Eurobank) som beviljats av Greklands centralbank och garanterats av Republiken Grekland (åtgärd L2).
b)
Den andra tillfälliga rekapitaliseringen på 1 341 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden (nedan kallad HFSF) beviljade Eurobank i december 2012 (åtgärd B2).
c)
Finansieringsåtagandet på 528 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank den 21 december 2012 (åtgärd B3).
d)
Rekapitaliseringen på 5 839 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i maj 2013 (åtgärd B4).
e)
Rekapitaliseringsåtagandet på 2 864 miljoner euro som HFSF beviljade till följd av den aktiekapitalökning på 2 864 miljoner euro som godkändes vid den extra bolagsstämman den 12 april 2014 enligt HFSF:s lag 3864/2010 i dess ändrade lydelse (åtgärd C).
f)
Kapitaltillskottet på 395 miljoner euro som HFSF beviljade Nea Proton Bank den 28 augusti 2013 (åtgärd NP3).
2. Mot bakgrund av omstruktureringsplanen för Eurobank Group (Eurobank Ergasias SA och alla dess dotterbolag [grekiska och icke-grekiska dotterbolag och filialer, både inom och utanför banksektorn]) som ingavs den 16 april 2014 och de åtaganden som Grekland gjorde den 16 april 2014, är följande statliga stöd förenliga med den inre marknaden:
a)
Kapitaltillskottet på 950 miljoner euro som Grekland beviljade Eurobank i maj 2009 enligt rekapitaliseringsordningen (åtgärd A).
b)
Likviditetsstödet till Eurobank som beviljats av Greklands centralbank och garanteras av Grekland sedan juli 2011, till ett belopp på 12 miljarder euro per den 31 december 2012 (åtgärd L2).
c)
Den första tillfälliga rekapitaliseringen på 3 970 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i maj 2012 (åtgärd B1).
d)
Den andra tillfälliga rekapitaliseringen på 1 341 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i december 2012 (åtgärd B2).
e)
Finansieringsåtagandet på 528 miljoner euro som HFSF gjorde till Eurobank den 21 december 2012 (åtgärd B3).
f)
Rekapitaliseringen på 5 839 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i maj 2013 (åtgärd B4).
g)
Rekapitaliseringsåtagandet på 2 864 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank till följd av den aktiekapitalökning på 2 864 miljoner euro som godkändes vid den extra bolagsstämman den 12 april 2014 enligt HFSF:s lag 3864/2010 i dess ändrade lydelse (åtgärd C).
h)
Kapitaltillskottet på 80 miljoner euro som HFSF beviljade Proton Bank i maj 2009 (åtgärd Pr1).
i)
Finansieringen av det totala likviditetsgapet på 1 121,6 miljoner euro från den grekiska insättnings- och investeringsgarantifonden (HDIGF) och HFSF till verksamhet som överförts från Proton Bank till Nea Proton Bank, i oktober 2011 och maj 2012 (åtgärd NP1).
j)
Det totala kapitaltillskottet på 515 miljoner euro från HFSF till Nea Proton Bank i oktober 2011, februari 2012, augusti 2012 och december 2012 (åtgärd NP2).
k)
Kapitaltillskottet på 395 miljoner euro från HFSF till Nea Proton Bank den 28 augusti 2013 (åtgärd NP3).
l)
Finansieringen av det totala likviditetsgapet på 677 miljoner euro från HDIGF och HFSF till förmån för verksamhet som överförts från T Bank till Hellenic Postbank (nedan kallad TT Bank), i december 2011 och februari 2013 (åtgärd T).
m)
Kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro som Grekland beviljade TT Bank i maj 2009 (åtgärd TT).
n)
Finansieringen av det totala likviditetsgapet på 3 732,6 miljoner euro från HFSF till förmån för verksamhet som överförts från TT Bank till New Hellenic Postbank (nedan kallad New TT Bank), i januari och juni 2013 (åtgärd NTT1).
o)
Kapitaltillskottet på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Bank den 29 januari 2013 (åtgärd NTT2).
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Bryssel den 29 april 2014.