ROZHODNUTÍ RADY 2014/75/SZBP
ze dne 10. února 2014
o Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 20. července 2001 přijala Rada společnou akci 2001/554/SZBP (1).
(2)
Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (dále jen „ústav“) by měl Evropské unii a jejím členským státům napomáhat při provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), včetně společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a jiné vnější činnosti Unie, a pod politickým dohledem Rady a operačním řízením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(3)
Ústav by měl mít právní subjektivitu a být zcela vědecky nezávislý, aniž by tím byly dotčeny pravomoci Rady a vysokého představitele.
(4)
Dne 20. září 2011 předložila vysoká představitelka Radě v souladu s článkem 19 společné akce 2001/554/SZBP zprávu o přezkumu fungování ústavu. Politický a bezpečnostní výbor vzal tuto zprávu na vědomí a dne 1. února 2012 doporučil, aby Rada změnila společnou akci 2001/554/SZBP.
(5)
Z důvodu právní jednoznačnosti je vhodné předchozí změny a další navrhované změny konsolidovat do jediného nového rozhodnutí a společnou akci 2001/554/SZBP zrušit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návaznost činnosti a umístění
1. Činnost Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti zřízeného společnou akcí 2001/554/SZBP (dále jen „ústav“) pokračuje v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Žádná dosavadní práva a povinnosti a žádná pravidla přijatá v rámci společné akce 2001/554/SZBP nejsou dotčeny. V platnosti zůstávají zejména všechny stávající pracovní smlouvy a veškerá práva z nich vyplývající.
3. Sídlo ústavu je v Paříži. Ústav má styčnou kancelář v Bruselu za účelem usnadnění organizace činností tamtéž. Uspořádání ústavu je flexibilní, přičemž zvláštní pozornost je věnována kvalitě a efektivitě, mimo jiné pokud jde o počty zaměstnanců.
Článek 2
Poslání a úkoly
1. Ústav přispívá v úzké spolupráci s členskými státy k rozvoji strategického myšlení EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) Unie, včetně předcházení konfliktům a budování míru, jakož i v oblasti jiné vnější činnosti Unie, za účelem posílení schopností EU zaměřených na analýzu, prognózu a vytváření sítí v rámci vnější činnosti.
2. Činnost ústavu je zaměřena na provádění analýzy zaměřené na příslušnou politiku a související informace, jejich šíření a diskusi; na pořádání akcí věnovaných vytváření sítí a souvisejících pracovních seminářů, jakož i na shromažďování příslušných dokumentů pro úředníky a odborníky z Unie a členských států.
3. Ústav rovněž prosazuje kontakty s vědeckou obcí, analytickými středisky a příslušnými aktéry z občanské společnosti po celém evropském kontinentu, transatlantické oblasti a v rámci širšího mezinárodního společenství, přičemž slouží jako rozhraní mezi orgány Unie a obcí externích odborníků, včetně aktérů z oblasti bezpečnosti.
Článek 3
Politický dohled a operační řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady politický dohled nad činnostmi ústavu. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonává v souladu se svým mandátem pro SZBP, a zejména pro SBOP, operační řízení ústavu.
2. Tento politický dohled a operační řízení jsou vykonávány, aniž je tím dotčena vědecká nezávislost a operační samostatnost ústavu při provádění jeho poslání a úkolů.
Článek 4
Právní subjektivita
Ústav má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých úkolů a pro dosažení stanovených cílů. Může zejména uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Ústav je neziskovým subjektem. Členské státy podle potřeby přijmou opatření, která udělí ústavu takovou způsobilost k právním úkonům, jakou mají právnické osoby podle jejich vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Rada
1. Ústav má radu, která schvaluje jeho roční a dlouhodobý pracovní program a odpovídající rozpočet. Rada je fórem pro projednávání záležitostí týkajících se poslání, úkolů, provozu a personálu ústavu.
2. Radě předsedá vysoký představitel nebo jeho zástupce. Funkce sekretariátu rady vykonává Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
3. Rada je složena ze zástupců členských států, přičemž každý členský stát má jednoho zástupce. Každý člen rady může být zastoupen nebo doprovázen náhradníkem. Činnosti rady se účastní i Komise, která rovněž jmenuje svého zástupce.
4. Ředitel ústavu nebo jeho zástupce se zpravidla účastní zasedání rady. Zasedání rady se může účastnit také generální ředitel Vojenského štábu a předseda Vojenského výboru nebo jejich zástupci.
5. Rozhodnutí rady jsou přijímána na základě hlasování zástupců členských států kvalifikovanou většinou, přičemž hlasům je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii, aniž je dotčen čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto rozhodnutí. Rada přijme svůj jednací řád.
6. Rada může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin ad hoc nebo stálých výborů, které se zabývají zvláštními tématy nebo záležitostmi v rámci obecné působnosti rady a jednají pod jejím dohledem. V rozhodnutí o vytvoření takových pracovních skupin nebo výborů se stanoví jejich mandát, složení a doba trvání.
7. Předseda svolává radu nejméně dvakrát ročně. Je svolána rovněž na žádost alespoň třetiny členů.
Článek 6
Ředitel
1. Ředitele ústavu jmenuje rada z řad státních příslušníků členských států na základě doporučení vysokého představitele. Ředitel je jmenován na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
2. Kandidáti na místo ředitele by měli být osobami s uznávanými dlouhodobými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti zahraničních vztahů, bezpečnostní politiky a diplomacie a souvisejícího výzkumu. Členské státy předkládají přihlášky uchazečů vysokému představiteli, který o nich informuje radu. Komise pro předběžný výběr kandidátů se skládá ze tří zástupců ESVČ a tří zástupců členských států předsednického tria a předsedá jí vysoký představitel nebo jeho zástupce. Na základě výsledků předběžného výběru předloží vysoký představitel radě doporučení s užším seznamem alespoň tří kandidátů, seřazeným podle preferencí komise pro předběžný výběr.
3. Ředitel zastupuje ústav navenek.
4. Ředitel je odpovědný za přijímání všech ostatních zaměstnanců ústavu. Členové rady jsou předem informováni o jmenování analytiků.
5. Po schválení radou a s přihlédnutím k finančním dopadům přijetí ročního rozpočtu ústavu může ředitel jmenovat zástupce. Zástupce ředitele je jmenován nejvýše na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
6. Ředitel zajišťuje plnění poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2. Ředitel zajišťuje vysokou úroveň odbornosti a profesionality ústavu, jakož i výkonnost a účinnost při plnění činností ústavu.
Ředitel je rovněž odpovědný za:
a)
vypracování návrhu ročního pracovního programu ústavu a výroční zprávy o činnosti ústavu;
b)
přípravu práce rady;
c)
běžnou správu ústavu;
d)
veškeré personální otázky;
e)
vypracování výkazu příjmů a výdajů a plnění rozpočtu ústavu;
f)
informování Politického a bezpečnostního výboru o ročním pracovním programu;
g)
zajištění kontaktů a úzké spolupráce s orgány Unie a s vnitrostátními a mezinárodními institucemi v souvisejících oblastech.
Ředitel by měl po konzultaci s radou rovněž prověřit možnosti dodatečných příspěvků do rozpočtu ústavu.
7. V rámci schváleného pracovního programu a rozpočtu ústavu má ředitel pravomoc uzavírat smlouvy, přijímat zaměstnance v rámci schváleného rozpočtu a vynakládat veškeré výdaje nezbytné pro provoz ústavu.
8. Ředitel vypracuje výroční zprávu o činnosti ústavu do 31. března následujícího roku. Výroční zpráva se předkládá radě a prostřednictvím vysokého představitele Radě, která ji postoupí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.
9. Ředitel je odpovědný radě.
Článek 7
Zaměstnanci
1. Zaměstnanci ústavu sestávají z analytiků a administrativních pracovníků, mají status smluvních zaměstnanců a jsou přijímáni z řad státních příslušníků členských států.
Analytici ústavu jsou přijímání podle svých vědeckých zásluh, zkušeností a odborných znalostí významných s ohledem na poslání a úkoly ústavu stanovené v článku 2 a na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení.
Zaměstnanecký řád ústavu přijme Rada na doporučení ředitele.
2. Výzkumníci a stážisté mohou být rovněž přijímáni na příležitostném a krátkodobém základě.
Po dohodě s ředitelem a poté, co je informována rada, mohou být k ústavu vysláni výzkumníci na dobu určitou, a to buď na místa v organizační struktuře ústavu, nebo pro zvláštní úkoly a projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2.
Podle zaměstnaneckého řádu ústavu lze zaměstnance vyslat v zájmu ústavu na dobu určitou na pracovní místo mimo ústav.
Ustanovení týkající se vyslání přijímá rada na návrh ředitele.
Článek 8
Nezávislost a samostatnost
Ředitel a analytici požívají při provádění činností ústavu vědecké nezávislosti a operační samostatnosti.
Článek 9
Pracovní program
1. Každý rok do 31. října vypracuje ředitel návrh ročního pracovního programu na následující rok, doplněný orientačními dlouhodobými výhledy na nadcházející roky, a předloží ho radě ke schválení.
2. Výkonná rada schválí roční pracovní program každý rok do 30. listopadu.
Článek 10
Rozpočet
1. Veškeré položky příjmů a výdajů ústavu jsou zahrnuty do odhadů vypracovaných pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a jsou vykázány v rozpočtu ústavu, který obsahuje seznam zaměstnanců.
2. Příjmy a výdaje vykázané v rozpočtu ústavu musí být vyrovnané.
3. Příjmy ústavu jsou tvořeny příspěvky členských států stanovenými v závislosti na výši hrubého národního důchodu (HND). Na návrh ředitele a po schválení radou lze pro zvláštní projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2 přijmout další příspěvky z jiných zdrojů, zejména od jednotlivých členských států či orgánů Unie.
Článek 11
Rozpočtový proces
1. Každý rok do 31. října předloží ředitel radě návrh ročního rozpočtu ústavu zahrnující správní výdaje, provozní výdaje a očekávané příjmy včetně dalších příspěvků na zvláštní projekty uvedených v čl. 10 odst. 3.
2. Každý rok do 30. listopadu schválí rada roční rozpočet ústavu jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
3. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností může ředitel předložit radě návrh opravného rozpočtu. Rada s náležitým ohledem na naléhavost věci schválí opravný rozpočet jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
4. Každý rok do 31. března předloží ředitel Radě a radě podrobné účetnictví všech příjmů a výdajů z předchozího rozpočtového roku, včetně zprávy o činnosti ústavu.
5. Rada udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ústavu.
Článek 12
Finanční pravidla
Rada vypracuje na návrh ředitele a se souhlasem Rady podrobná finanční pravidla určující zejména postup při sestavování, plnění a kontrole rozpočtu ústavu.
Článek 13
Výsady a imunity
1. Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců ústavu jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 15. října 2001 o výsadách a imunitách udělených Ústavu Evropské unie pro bezpečnostní studia a Satelitnímu středisku Evropské unie a jejich orgánům a zaměstnancům. Do vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost může příslušné výsady a imunity udělit řediteli a zaměstnancům ústavu hostitelský členský stát.
2. Výsady a imunity ústavu jsou uvedeny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který je připojen ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 14
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost ústavu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené ústavem.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči ústavu se řídí příslušnými předpisy týkajícími se zaměstnanců ústavu.
Článek 15
Přístup k dokumentům
Rada přijme na návrh ředitele pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům ústavu, přičemž zohlední zásady a omezení stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2).
Článek 16
Ochrana utajovaných informací EU
Na ústav se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (3).
Článek 17
Spolupráce s členskými státy a s orgány, institucemi a subjekty Unie
V zájmu plnění svého poslání a úkolů stanovených v článku 2 ústav úzce spolupracuje s členskými státy a ESVČ. V případě potřeby ústav rovněž naváže pracovní vztahy s orgány Unie, jakož i s příslušnými institucemi a subjekty Unie, včetně Evropské bezpečnostní a obranné školy, za účelem výměny odborných znalostí a poradenství v oblastech společného zájmu. Ústav může s orgány, institucemi a subjekty Unie rovněž provádět společné projekty.
Článek 18
Ochrana údajů
Rada přijme na návrh ředitele prováděcí předpisy týkající se nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
Článek 19
Podávání zpráv
Do 31. července 2016 předloží vysoký představitel Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí, v případě potřeby doplněnou o patřičná doporučení.
Článek 20
Zrušení
Společná akce 2001/554/SZBP se zrušuje.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 10. února 2014.
RÅDETS BESLUT 2014/75/GUSP
av den 10 februari 2014
om Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 31.1,
med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och
av följande skäl:
(1)
Den 20 juli 2001 antog rådet gemensam åtgärd 2001/554/Gusp (1).
(2)
Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (nedan kallat institutet) bör bistå Europeiska unionen och dess medlemsstater vid genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt andra av unionens yttre åtgärder, under politisk tillsyn av rådet och med stöd av operativa riktlinjer från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).
(3)
Institutet bör ha status som juridisk person och arbetet bör bedrivas med fullständigt intellektuellt oberoende, utan att rådets och den höga representantens ansvar påverkas.
(4)
Den 20 september 2011 förelade den höga representanten, i enlighet med artikel 19 i gemensam åtgärd 2001/554/Gusp, rådet en rapport om hur institutet fungerar. Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) noterade rapporten och rekommenderade den 1 februari 2012 rådet att ändra gemensam åtgärd 2001/554/Gusp.
(5)
Av rättssäkerhetsskäl bör de tidigare ändringarna och de ytterligare föreslagna ändringarna konsolideras i ett enda nytt beslut och gemensam åtgärd 2001/554/Gusp upphöra att gälla.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kontinuitet och lokalisering
1. Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier som inrättades genom rådets gemensamma åtgärd 2001/554/Gusp (nedan kallat institutet) ska fortsätta med sin verksamhet i enlighet med detta beslut.
2. De befintliga rättigheterna och skyldigheterna och alla bestämmelser som antagits inom ramen för gemensam åtgärd 2001/554/Gusp ska inte påverkas. Framför allt ska alla befintliga anställningskontrakt fortsätta att gälla och alla rättigheter som följer därav fortsätta att existera.
3. Institutet ska ha sitt huvudkontor i Paris. För att göra det lättare att anordna aktiviteter i Bryssel ska institutet även ha ett sambandskontor i Bryssel. Institutet ska ha en flexibel organisation, särskilt med avseende på kvalitet och effektivitet, inbegripet personalstorlek.
Artikel 2
Uppdrag och uppgifter
1. Institutet ska i nära samarbete med medlemsstaterna bidra till att utveckla EU:s strategiska tänkande på området för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), inbegripet konfliktförebyggande och fredsbyggande, samt på området för andra av unionens yttre åtgärder, i syfte att förbättra EU:s analysförmåga samt förmåga att se framåt och att arbeta i nätverk i de yttre åtgärderna.
2. Institutets verksamhet ska vara inriktad på genomförande av policyinriktad analys, information, informationsspridning och debatt, på anordnande av evenemang och workshoppar för nätverksarbete samt på insamling av relevant dokumentation för unionens och medlemsstaternas tjänstemän och experter.
3. Institutet ska även främja kontakter med den akademiska världen, tankesmedjor och relevanta aktörer från civilsamhället på hela europeiska kontinenten, över Atlanten samt i en bredare internationell gemenskap och då fungera som kontaktpunkt mellan unionens institutioner och externa experter, inbegripet säkerhetsaktörer.
Artikel 3
Politisk tillsyn och operativa riktlinjer
1. Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) ska under rådets ansvar utöva politisk tillsyn över institutets verksamhet. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (höga representanten) ska, i enlighet med den höga representantens ansvar för Gusp och särskilt för GSFP, ge institutet operativa riktlinjer.
2. Den politiska tillsynen ska utövas och de operativa riktlinjerna ska ges utan att inkräkta på institutets intellektuella oberoende och operativa självständighet.
Artikel 4
Juridisk person
Institutet ska ha den status som juridisk person som krävs för att det ska kunna utföra sina uppgifter och uppnå sina mål. Det ska särskilt kunna ingå avtal, förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Institutet ska drivas utan vinstsyfte. Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att ge institutet den nödvändiga rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt deras nationella rätt.
Artikel 5
Styrelse
1. Institutet ska ha en styrelse som godkänner dess årliga och långsiktiga arbetsprogram samt en lämplig budget. Styrelsen ska vara ett diskussionsforum för frågor som rör institutets uppdrag, uppgifter, drift och personal.
2. Ordförande i styrelsen ska vara den höga representanten eller en företrädare för den höga representanten. Europeiska utrikestjänsten ska sörja för styrelsens sekretariat.
3. Styrelsen ska bestå av en företrädare som utses per medlemsstat. Varje styrelseledamot får företrädas eller åtföljas av en suppleant. Kommissionen, som deltar i styrelsearbetet, ska också utse en företrädare.
4. Institutets direktör eller direktörens företrädare ska som regel delta i styrelsens möten. Generaldirektören för den militära staben och militära kommitténs ordförande eller deras företrädare får också delta i styrelsens möten.
5. Styrelsens beslut ska fattas genom omröstning av medlemsstaternas företrädare med kvalificerad majoritet varvid medlemsstaternas röster viktas i enlighet med artikel 16.4 och 16.5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), utan att artikel 11.2 och 11.3 i detta beslut åsidosätts. Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning.
6. Styrelsen får besluta att inrätta ad hoc-grupper eller ständiga kommittéer vilka ska behandla särskilda ämnen eller frågor inom styrelsens övergripande befogenheter och under dess tillsyn. I beslutet om att inrätta en sådan arbetsgrupp eller kommitté ska dess mandat, sammansättning och varaktighet anges.
7. Ordföranden ska sammankalla styrelsen minst två gånger om året. Styrelsen ska även sammankallas på begäran av minst en tredjedel av dess ledamöter.
Artikel 6
Direktör
1. Styrelsen ska på grundval av en rekommendation från den höga representanten utse institutets direktör, som ska vara medborgare i en medlemsstat. Direktören ska utses för en period av tre år, vilken får förlängas en gång med ytterligare två år.
2. Sökande till tjänsten som direktör bör ha erkänd, långvarig sakkunskap om och erfarenhet av yttre förbindelser, säkerhetspolitik och diplomati samt därmed relaterad forskning. Medlemsstaterna ska överlämna ansökningarna till den höga representanten, som ska informera styrelsen. Processen för förhandsurval ska organiseras under den höga representantens ansvar. Urvalskommittén ska bestå av tre företrädare för utrikestjänsten och tre företrädare för medlemsstaterna som ingår i ordförandeskapstrion och dess ordförande ska vara den höga representanten eller den höga representantens företrädare. På grundval av resultatet från förhandsurvalet ska den höga representanten förse styrelsen med en förteckning över åtminstone tre sökanden, upprättad enligt urvalskommitténs preferensordning.
3. Direktören ska vara institutets rättsliga företrädare.
4. Direktören ska ansvara för rekryteringen av all övrig personal vid institutet. Styrelsens ledamöter ska underrättas i förväg om utnämningen av analytiker.
5. Efter styrelsens godkännande och med hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna efter det att institutets årliga budget antagits, får direktören utse en biträdande direktör. Den biträdande direktören ska utses för en period av högst tre år vilken får förlängas en gång med ytterligare två år.
6. Direktören ska se till att institutets uppdrag utförs i enlighet med artikel 2. Direktören ska dessutom se till att sakkunskap och yrkeskunnande hålls på en hög nivå vid institutet samt säkerställa att institutets verksamhet utförs effektivt.
Direktören ska också ansvara för
a)
utarbetande av institutets årliga arbetsprogram samt årsrapporten om institutets verksamhet,
b)
förberedande av styrelsens arbete,
c)
institutets löpande administration,
d)
alla personalfrågor,
e)
redovisning av inkomster och utgifter samt genomförande av institutets budget,
f)
information till Kusp om det årliga arbetsprogrammet,
g)
upprätthållande av kontakter och nära samarbete med unionens institutioner och nationella och internationella institutioner på liknande områden.
Direktören ska, efter samråd med styrelsen, även utreda olika möjligheter till ytterligare bidrag till institutets budget.
7. Inom ramen för institutets godkända arbetsprogram och budget ska direktören ges befogenhet att ingå avtal, rekrytera personal som godkänts i budgeten och verkställa de utgifter som är nödvändiga för institutets drift.
8. Direktören ska utarbeta en årlig rapport om institutets verksamhet senast den 31 mars påföljande år. Årsapporten ska överlämnas till styrelsen och, genom den höga representanten, till rådet som ska vidarebefordra rapporten till Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna.
9. Direktören ska ansvara inför styrelsen.
Artikel 7
Personal
1. Institutets personal, som ska bestå av analytiker och administrativ personal, ska vara kontraktsanställda tjänstemän och ska rekryteras bland medborgarna i medlemsstaterna.
Institutets analytiker ska rekryteras på grundval av intellektuella meriter och relevant erfarenhet och sakkunskap med anknytning till institutets uppdrag och uppgifter som anges i artikel 2, genom ett rättvist och öppet uttagningsförfarande.
Institutets personalbestämmelser ska antas av rådet på rekommendation från direktören.
2. Forskare och praktikanter får rekryteras för ett särskilt ändamål och för kortare tid.
Med direktörens samtycke och efter att ha underrättat styrelsen får forskare utstationeras vid institutet under en fastställd period till tjänster inom institutets organisation eller för särskilda uppgifter och projekt som har anknytning till institutets uppdrag och uppgifter som anges i artikel 2.
Anställda får utstationeras till en tjänst utanför institutet under en fastställd period i tjänstens intresse, i enlighet med institutets tjänsteföreskrifter.
Bestämmelserna om utstationering ska antas av styrelsen på förslag av direktören.
Artikel 8
Oberoende och självständighet
Direktören och analytikerna ska åtnjuta intellektuellt oberoende och operativ självständighet när de genomför institutets verksamhet.
Artikel 9
Arbetsprogram
1. Senast den 31 oktober varje år ska direktören fastställa ett utkast till årligt arbetsprogram för det påföljande året, åtföljt av en vägledande långsiktig plan för de påföljande åren, och överlämna det till styrelsen för godkännande.
2. Senast den 30 november varje år ska styrelsen godkänna det årliga arbetsprogrammet.
Artikel 10
Budget
1. Institutets samtliga inkomster och utgifter ska beräknas för varje budgetår, vilket sammanfaller med kalenderåret, och de ska tas upp i institutets budget, som ska innehålla en tjänsteförteckning.
2. Institutets inkomster och utgifter ska balansera varandra.
3. Institutets inkomster ska utgöras av bidrag från medlemsstaterna, vilka beräknas på grundval av bruttonationalinkomst (BNI). På förslag av direktören och efter styrelsens godkännande får ytterligare bidrag för särskilda projekt med anknytning till institutets uppdrag och uppgifter som anges i artikel 2 godkännas från andra källor, särskilt från medlemsstaterna eller unionens institutioner.
Artikel 11
Budgetförfarande
1. Direktören ska senast den 31 oktober varje år förelägga styrelsen ett förslag till årsbudget för institutet, vilket ska omfatta administrativa utgifter, driftsutgifter och förväntade inkomster, inbegripet ytterligare bidrag för särskilda projekt som avses i artikel 10.3.
2. Senast den 30 november varje år ska styrelsen godkänna institutets årliga budget genom ett enhälligt beslut av medlemsstaternas företrädare.
3. Under oundvikliga, exceptionella eller oförutsedda omständigheter får direktören föreslå styrelsen en ändringsbudget. Styrelsen ska, med vederbörlig hänsyn till ärendets eventuellt brådskande natur, godkänna ändringsbudgeten genom ett enhälligt beslut av medlemsstaternas företrädare.
4. Senast den 31 mars varje år ska direktören förelägga rådet och styrelsen utförliga räkenskaper för samtliga inkomster och utgifter under det föregående budgetåret samt institutets verksamhetsrapport.
5. Styrelsen ska bevilja direktören ansvarsfrihet för genomförandet av institutets budget.
Artikel 12
Finansiella bestämmelser
Styrelsen ska med rådets samtycke på förslag från direktören utarbeta detaljerade finansiella bestämmelser i vilka det särskilt ska anges vilket förfarande som ska följas vid fastställandet, genomförandet och kontrollen av institutets budget.
Artikel 13
Privilegier och immunitet
1. Privilegierna och immunitet för direktören och institutets personal fastställs i beslutet av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 oktober 2001 om privilegier och immunitet för Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier och Europeiska unionens satellitcentrum samt för deras organ och personal. I avvaktan på det beslutets ikraftträdande får värdstaten bevilja direktören och institutets personal de privilegier och den immunitet som anges i beslutet.
2. Bestämmelser om institutets privilegier och immunitet fastställs i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till EU-fördraget och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
Artikel 14
Rättsligt ansvar
1. Institutets avtalsrättsliga ansvar ska regleras av den rätt som är tillämplig på det berörda avtalet.
2. Europeiska unionens domstol ska ha behörighet i enlighet med alla eventuella skiljedomsklausuler i avtal som ingåtts av institutet.
3. De anställdas personliga ansvar gentemot institutet ska regleras av de relevanta bestämmelserna för institutets personal.
Artikel 15
Tillgång till handlingar
På förslag från direktören ska styrelsen anta bestämmelser om allmänhetens tillgång till institutets handlingar, med beaktande av de principer och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (2).
Artikel 16
Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter
Institutet ska tillämpa rådets beslut 2013/488/EU (3).
Artikel 17
Samarbete med medlemsstaterna och unionens institutioner, organ och byråer
Vid utförandet av uppdraget och uppgifterna enligt artikel 2 ska institutet nära samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten. Institutet ska även i nödvändig omfattning upprätta arbetsförbindelser med unionens institutioner och med relevanta unionsorgan och -byråer, inbegripet Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (EFSA), i syfte att utbyta sakkunskap och ge råd på områden av ömsesidigt intresse. Institutet får även genomföra gemensamma projekt med unionens institutioner, organ och byråer.
Artikel 18
Uppgiftsskydd
På förslag av direktören ska styrelsen anta genomförandebestämmelser vad avser Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4).
Artikel 19
Rapportering
Senast den 31 juli 2016 ska den höga representanten lägga fram en rapport för rådet om genomförandet av detta beslut, vid behov åtföljd av lämpliga rekommendationer.
Artikel 20
Upphävande
Gemensam åtgärd 2001/554/Gusp ska upphöra att gälla.
Artikel 21
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2014.