PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1283/2014
av den 2 december 2014
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 11.2, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Gällande antidumpningsåtgärder på importen av vissa rördelar (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i bland annat Republiken Korea (nedan kallad Republiken Korea eller Sydkorea) och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna) infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 1514/2002 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna).
(2)
Den gällande antidumpningstullen för Malaysia är 75 %, förutom för företagen Anggerik Laksana Sdn Bhd och Pantech Steel Industries Sdn Bhd, som omfattas av en antidumpningstull på 59,2 % respektive 49,9 %. För Republiken Korea är tullen 44 % för alla företag.
(3)
De ursprungliga åtgärderna bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (3), senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010 (4) (nedan kallade de gällande åtgärderna).
1.2 Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer
(4)
Utanför tillämpningsområdet för detta förfarande finns gällande antidumpningsåtgärder för export av den berörda produkten från Folkrepubliken Kina och Thailand (5). Åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgades till import av samma produkt avsänd från Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) och Filippinerna (9). Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen avseende import av vissa rördelar från Folkrepubliken Kina och utvidgad till att omfatta Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10). Antidumpningsåtgärderna på export från Thailand har löpt ut.
(5)
I januari 2013 infördes åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet (11).
1.3 Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Den 8 februari 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) för de gällande antidumpningsåtgärderna på vissa rördelar med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.
(7)
Den 26 juni 2013 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen).
(8)
Begäran ingavs av Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som står för mer än 40 % av unionens totala produktion av den berörda produkten.
(9)
Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(10)
Den 15 oktober 2013 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (13).
1.4 Berörda parter
(11)
I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att kunna delta i översynsundersökningen. Kommissionen informerade särskilt sökanden, övriga kända tillverkare, användare och importörer i unionen, de exporterande tillverkarna i Republiken Korea och Malaysia samt de sydkoreanska och malaysiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att samarbeta.
(12)
Alla berörda parter fick tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelsförfaranden.
1.4.1 Stickprovsförfarande
(13)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland unionstillverkare, importörer och sydkoreanska exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
a) Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(14)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes utifrån produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten under översynsperioden i unionen samt med hänsyn till geografisk spridning, och bestod av fyra unionstillverkare eller grupper av unionstillverkare (fem enskilda företag) i Tyskland, Frankrike, Italien, Rumänien och Österrike. Inga synpunkter inkom och det slutliga urvalet utgjordes av företagen i det preliminära urvalet.
(15)
Efter att ha inlett förfarandet var kommissionen emellertid tvungen att utesluta två av unionstillverkarna från urvalet på grund av bristande samarbete. De två återstående företagen/företagsgrupperna (tre enskilda företag) står för 49 % av tillverkningen i unionen och för 45 % av försäljningen i unionen och har produktionsanläggningar i tre olika länder. Det ändrade urvalet ansågs därför fortfarande vara representativt för unionsindustrin.
b) Stickprovsförfarande avseende importörer
(16)
För att avgöra om det behövdes en stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Ingen importör samarbetade emellertid i undersökningen.
c) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Republiken Korea
(17)
För att avgöra om det behövdes ett stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Sydkorea att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Republiken Koreas delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen.
(18)
Två sydkoreanska exporterande tillverkare tillhandahöll de efterfrågade uppgifterna, men endast en av dem tackade ja till att samarbeta och ingå i urvalet. Man beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande för de sydkoreanska exporterande tillverkarna.
d) Exporterande tillverkare i Malaysia
(19)
Eftersom det endast finns ett litet antal kända malaysiska exporterande tillverkare, planerades inget stickprovsförfarande enligt kommissionens tillkännagivande om inledande.
(20)
Kommissionen uppmanade alla exporterande tillverkare att ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Malaysias delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen.
1.4.2 Besvarade frågeformulär
(21)
Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet i unionen, det samarbetande sydkoreanska företaget och alla kända malaysiska exporterande tillverkare.
(22)
En unionstillverkare besvarade inte frågeformuläret, och en annan unionstillverkare skickade ett partiellt svar varpå ett brev med begäran om komplettering skickades, men tillverkarens svar uteblev. Dessa två unionstillverkare uteslöts senare från urvalet (se skäl 15 ovan). En koreansk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Inga av de malaysiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret.
1.4.3 Kontrollbesök
(23)
Kommissionen införskaffade och kontrollerade all information som den ansåg nödvändig för att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska återkomma och skada ska uppstå samt för att avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärderna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:
Unionstillverkare:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike och det närstående företaget Siekman Fittings, Lohne, Tyskland.
-
Vallourec Fittings SA, Frankrike.
Exporterande tillverkare i Republiken Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(24)
Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen ska återkomma omfattade perioden från den 1 oktober 2012 till den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden).
(25)
Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2010 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.6 Meddelande av uppgifter
(26)
Den 12 september 2014 meddelade kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Kommissionen övervägde de synpunkter som inkom från de berörda parterna och beaktade dem när så var lämpligt.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(27)
Den produkt som är föremål för översyn är rördelar (utom gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (utom rostfritt stål), med en yttre diameter på högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallad den berörda produkten eller vissa rördelar).
2.2 Likadan produkt
(28)
Resultatet av översynen överensstämde med resultatet av den ursprungliga undersökningen när det gällde att vissa rördelar som produceras i de berörda länderna, säljs på den inhemska marknaden och/eller exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och slutanvändningsområden som de produkter som säljs i unionen av unionsindustrin.
(29)
Kommissionen fastställde att denna produkt därför ska betraktas som en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. SANNOLIKHETEN FÖR ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(30)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpningen från de berörda länderna skulle återkomma om de gällande åtgärderna skulle tillåtas upphöra.
3.1 Republiken Korea
3.1.1 Inledande anmärkningar
(31)
En av de största sydkoreanska tillverkarna av vissa rördelar, TK Corporation, samarbetade i undersökningen. Detta samarbetsvilliga företag stod för 25-40 % av Sydkoreas export av vissa rördelar (för att skydda konfidentiella uppgifter anges inga exakta siffror). I sitt svar på kommissionens frågeformulär lämnade TK Corporation uppgifter om inhemsk försäljning, exportförsäljning och produktionskostnader. Kommissionen ansåg att analysen av Sydkoreas dumpning under översynsperioden och delar av analysen om sannolikhet för återkommande dumpning skulle kunna grundas på uppgifterna från detta företag med tanke på dess andel av Sydkoreas export av vissa rördelar. Svaret från TK Corporation kontrollerades.
3.1.2 Dumpning av import under översynsperioden
(32)
Under översynsperioden importerades bara försumbara volymer av vissa rördelar (mindre än 50 ton) till unionen från Sydkorea. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, TK Corporation, stod för en del av denna försäljning. Det var uppenbart att dessa kvantiteter inte var representativa, eftersom de utgjorde mindre än 0,1 % av TK Corporations produktion. Det var dessutom oklart om en antidumpningstull hade betalats för import från TK Corporation, vilket skapar osäkerhet kring om varorna verkligen hade förts in i unionens tullområde. Denna försäljning skedde dessutom till ett särskilt projekt med egna specifikationer för rördelar (alltså en icke-representativ försäljning), och försäljningen skedde i form av ett ”paket” med andra rördelar (huvudsakligen av rostfritt stål). Av ovannämnda skäl kunde man inte göra någon meningsfull analys av dumpning rörande importen av vissa rördelar från TK Corporation till unionen under översynsperioden.
(33)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade TK Corporation att kommissionen borde ha baserat sin dumpningsanalys på företagets exportförsäljning till unionen, och det av följande skäl: i) Dess exportförsäljning till unionen under översynsperioden var betydande och därför representativ, eftersom den bestod av ”inte mindre än 26 fakturor med 282 enskilda transaktioner, trots de tullar som hade införts”. ii) I avsaknad av tydlighet när det gäller betalningen av antidumpningstullen, skulle en del av försäljningen (avsedd för ett offshore-projekt) inte omfattas av antidumpningstullen, medan för övrig försäljning som skett under översynsperioden betalades antidumpningstullar inte alltid av importörerna till följd av en felaktig klassificering av dessa produkter som gjorde att importörerna inte insåg att antidumpningstullar skulle betalas. Under tiden gjordes importörerna uppmärksamma på detta misstag och de har sedan betalat antidumpningstullarna i fråga retroaktivt. iii) Villkoren för exportförsäljningen till unionen var normala, eftersom kortare leveranstider inte tillämpades och inte heller var de priser som togs ut föremål för korsvis kompensation.
(34)
Dessa synpunkter analyserades noggrant. Den låga nivån på företagets exportförsäljning till unionen, både i absoluta tal och i förhållande till företagets totala tillverkning av den likadana produkten (mindre än 0,1 %), har inte bestridits av TK Corporation. Kommissionen vidhåller att en så obetydlig volym i både relativa och absoluta tal inte kan betraktas som representativ.
(35)
Vidare kan kommissionen inte på grundval av de inlämnade handlingarna fastställa vilken del av TK Corporations påstådda försäljning till unionen som till sist hade klassificerats på rätt sätt och importerats. Inte heller påståendet att priserna inte hade varit föremål för någon korsvis kompensation kunde kontrolleras och kunde därför inte godtas, eftersom styrkande handlingar inte lämnades in förrän efter kontrollbesöket. Under alla omständigheter, när det gäller båda dessa frågor och med tanke på slutsatsen av analysen i skäl 34 ovan, finns det ingen anledning för kommissionen att göra ett slutgiltigt fastställande, eftersom inte ens TK Corporations totala rapporterade försäljningsvolym till unionen kan anses vara tillräckligt representativ.
(36)
Kommissionen bekräftar därför att TK Corporations försäljning till unionen under översynsperioden inte kan användas för en meningsfull analys av dumpningen inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång.
3.1.3 Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning
(37)
Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra bestämmelseorter, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea samt unionsmarknadens attraktionskraft.
3.1.3.1 Export från Sydkorea till andra bestämmelseorter
(38)
På grund av de små importvolymerna av vissa rördelar från Sydkorea till unionen och bristen på tillförlitlighet när det gäller försäljningspriserna (se skälen 32-36), drog kommissionen slutsatsen att man bör låta uppgifter om Sydkoreas försäljning av den berörda produkten till andra länder ligga till grund för uppskattningen av den sannolika framtida prisnivån vid export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(39)
Det ansågs lämpligt att först analysera den sydkoreanska försäljningen till Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna), eftersom den marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, har många inhemska tillverkare men även en stor andel import och låga importtullar, vilket gör den till en mycket konkurrensutsatt marknad. Förenta staterna är dessutom huvuddestinationen för export från Sydkorea i allmänhet och även från TK Corporation.
(40)
Undersökningen omfattade också all annan exportförsäljning från Sydkorea av vissa rördelar.
(41)
Beräkningarna av dumpning avsåg både försäljningen till Förenta staterna och till alla övriga exportdestinationer (utom till unionen av de orsaker som nämns i skälen 32-36 ovan).
a) Normalvärde
(42)
I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen grundades när så var möjligt normalvärdet för TK Corporation på de priser som oberoende kunder på dess inhemska marknad har betalat eller ska betala vid normal handel.
(43)
I de fall denna metod inte kunde tillämpas på vissa produkttyper, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(44)
Detta gjordes på grundval av TK Corporations faktiska produktionskostnad, som angavs i svaret på frågeformuläret, nämligen faktiska tillverkningskostnader plus faktiska försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.
b) Exportpris
(45)
Såsom förklaras i skälen 32-36 kunde TK Corporations försäljning i unionen inte användas i dumpningsberäkningen, och exportpriserna beräknades därför på grundval av företagets export till tredjeländer.
(46)
I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen användes TK Corporations exportpris gentemot andra länder, justerat tillbaka till nivån fritt fabrik genom att man där så var lämpligt beaktade eventuella kostnader för bland annat transporter, tullar och skatter.
c) Jämförelse och justeringar
(47)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.
(48)
För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader.
(49)
För att skilja mellan olika typer av den berörda produkten, användes i den ursprungliga metoden för produktkontrollnummer ett elvasiffrigt system för att särskilja olika produkttyper. Beräkningarna av dumpningen genomfördes med hjälp av ett något förkortat sjusiffrigt system för produktkontrollnummer. Fälten för specifikationsstandard och materialkvalitet ersattes med ett förenklat kriterium som gjorde åtskillnad mellan produkter av kolstål respektive legerat stål. Detta berodde på att man konstaterat att skillnaden mellan de standardspecifikationer som användes (såsom ANSI eller EN) var liten och att systemen för materialkvalitet följde den standard som tillämpades. Det förenklade systemet ökade därför matchningsnivån för beräkningen av dumpning (och skada) för tusentals produktkontrollnummer utan att snedvrida resultatet av själva beräkningen.
(50)
TK Corporation begärde att kommissionen skulle utöka det ursprungliga systemet för produktkontrollnummer så att det blev sextonsiffrigt, men begäran avslogs eftersom det system som användes redan hade kapacitet för tillräcklig kategorisering av den berörda produkten. Det bör också påpekas att det var uppenbart att de beräknade marginalerna för dumpning (och skada) inte skulle ändras i någon väsentlig grad om de grundades på sju, elva eller sexton siffror, eftersom TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt.
(51)
Ett annat beräkningsproblem rörde vilken metod för volym som skulle användas i dumpningsberäkningen. TK Corporation ansåg att mätenheten i beräkningen bör vara ”styck” dvs. per enhet, eftersom företaget registrerar kvantitet som styck i sina försäljningsfakturor, sina prisriktlinjer för (potentiella) kunder och sin redovisning. I frågeformuläret skulle kvantiteten anges i vikt, men TK Corporation svarade i enheter när det gällde en del av försäljningen. För den försäljningen kompletterade TK Corporation med en omvandling från enhet till vikt som ett led i förfarandet rörande brister. Kommissionen beslutade av följande anledningar att viktangivelse är den bästa metoden:
-
Styck som mätenhet skulle leda till en snedvridning av genomsnittspriset per enhet, eftersom ”styck” inte återger vikten per enhet, som är ett viktigt element för kostnaden (och således priset) för den berörda produkten.
-
Viktangivelsen behövs i skadeberäkningarna, eftersom det är den metod som unionstillverkarna tillämpar och det skulle bli osammanhängande att använda olika metoder för dumpnings- och skadeberäkningar (underskridande).
-
Uppgifterna från unionens tullkontor och den sydkoreanska exportstatistiken registreras enbart i vikt för den berörda produkten.
(52)
Det bör också påpekas att de beräknade dumpningsmarginalerna inte såg ut att förändras i väsentlig grad om de grundades på enhet, eftersom man konstaterat att TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt.
(53)
Efter meddelandet av uppgifter sände TK Corporation åter in synpunkten att kommissionen borde ha baserat sina dumpningsberäkningar på enhet snarare än vikt. Ett av skälen var att TK Corporations försäljnings- och kostnadsuppgifter är uttryckta i enheter och att omräkningen till vikt därmed skulle ha lett till snedvridningar vid beräkningarna av dumpningsmarginaler.
(54)
När det gäller jämförbarheten med unionsindustrin, hävdade TK Corporation att kommissionen inte beräknade någon skademarginal, medan man för dumpningsmarginalen inte behöver göra någon jämförelse med kostnads- och försäljningsuppgifter från unionsindustrin. TK Corporation hävdade dessutom att den måttenhet som används i transaktioner, också av unionsindustrin, skulle vara enhet och inte kilogram eller ton.
(55)
Slutligen kunde TK Corporation inte se att det var relevant i sammanhanget att uppgifterna vid unionens tullkontor och i den koreanska exportstatistiken registreras i vikt.
(56)
Ovanstående synpunkter analyserades noggrant. Det är för det första viktigt att notera att TK Corporation inte lämnade in någon ”alternativ” beräkning av dumpning på grundval av enhet. Även om TK Corporation hävdade att en ”beräkning per styck” skulle ge ett mer korrekt resultat, kunde företaget inte visa detta. Kommissionen upprepar att de dumpningsmarginaler som beräknats är betydande och, såsom förklaras i skäl 52, har inga betydande skillnader upptäckts mellan de dumpningsmarginaler som beräknats efter vikt och de dumpningsmarginaler som beräknats efter enheter. Med andra ord kan det inte bestridas att oavsett vilken metod som användes, skulle stora dumpningsmarginaler fastställas. Det är vidare viktigt att erinra om att omvandlingen från styck till vikt i TK Corporations försäljning- och kostnadsuppgifter gjordes av företaget självt, med dess egen metod. Vidare uppges det i företagets katalog, som finns att tillgå på deras egen webbplats, en ungefärlig vikt för varje typ av rör.
(57)
Transaktioner som gjorts av unionsindustrin uttrycks både i vikt och per enhet, vilket framgår av de fakturor som kontrollerats av kommissionen. Utöver fakturering är vikt den metod som används för att fastställa kapacitet, produktionsvolym och produktionskostnader - inte bara i EU utan i hela världen och således också i Sydkorea. Råvarorna, som utgör den största delen av produktionskostnaderna för den berörda produkten, har inhandlats i ton. Andra faktorer, t.ex. energiförbrukning, arbetskrafts- och fraktkostnader beräknas också på grundval av vikt. Unionsindustrin fastställer också rabatter till kunderna i slutet av året på grundval av den volym (i ton) som kunden köpt, och inte på antalet enheter. Vidare var det nödvändigt att i denna översyn beräkna marginalerna för prisunderskridande (vilket också gjordes - se skälen 98-105), och argumentet att de koreanska uppgifterna och unionsindustrins uppgifter inte skulle behöva jämföras, såsom föreslogs i den kommentar som sammanfattas i skäl 54 ovan, är därför felaktigt.
(58)
Världsomfattande statistik som samlas in och används som ett led i undersökningen, inklusive de sydkoreanska exportpriserna och unionens tullstatistik, uttrycktes endast i vikt. Statistiken användes bland annat för att analysera den sydkoreanska exporten av den berörda produkten till unionen och till tredjeländer. För att fastställa TK Corporations andel av denna och kunna dubbelkontrollera den försäljningsvolym till unionen som uppgavs i svaret på frågeformuläret, var det nödvändigt att omvandla TK Corporations uppgifter till vikt, eftersom det inte var möjligt att omvandla den koreanska exportstatistiken och unionens tullstatistik till enheter.
(59)
Slutligen är det viktigt att notera att i tidigare undersökningar (t.ex. den undersökning som ledde till de ursprungliga åtgärderna och den första översynen vid giltighetstidens utgång som ledde till de gällande åtgärderna) samt i senare undersökningar rörande samma produkt från Ryssland och Turkiet, användes också den metod som baseras på vikt.
(60)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftar kommissionen att invändningen att beräkningarna borde göras utifrån enhet måste avvisas.
d) Dumpning under översynsperioden
(61)
De dumpningsmarginaler som på detta sätt beräknades för TK Corporation var 46 % och 27 % beroende på exportdestinationen.
3.1.3.2 Sydkoreas produktionskapacitet
(62)
När det gäller Sydkoreas totala tillverkningskapacitet och outnyttjade kapacitet, fick kommissionen i undersökningen inte några uppgifter från några andra sydkoreanska tillverkare än TK Corporation. Kommissionen blev således tvungen att åberopa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa omständigheterna i detta avseende, och de uppgifter den förfogar över är de kontrollerade uppgifterna från TK Corporation, som endast gällde detta företag, och de landsomfattande uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.
(63)
Den outnyttjade kapacitet som rapporterades av TK Corporation var vederbörligen styrkt. Genom att extrapolera den outnyttjade kapacitet som rapporterats av TK Corporation under översynsperioden baserad på dess andel av den totala sydkoreanska exportvolymen, beräknade kommissionen att den totala outnyttjade kapaciteten i Sydkorea torde uppgå till minst 15 000 ton, vilket motsvarar cirka 25 % av den totala förbrukningen i unionen. När det gäller denna beräkning, är det emellertid viktigt att notera att produktionsvolymen jämförd med produktionskapaciteten är mycket företagsspecifik, och även om TK Corporation är en av de största tillverkarna av den likadana produkten i Sydkorea, är företaget bara ett av många och definitivt inte dominerande. Kommissionen dubbelkontrollerade därför detta undersökningsresultat med den information som lämnades i begäran om översyn.
(64)
Uppgifterna om den outnyttjade kapaciteten som lämnades i begäran baserades på en beräknad kapacitet och produktionsuppgifter för de sydkoreanska tillverkare som sökanden angav. När det gäller produktionskapacitet, användes offentligt tillgängliga uppgifter för de tre största tillverkarna. För de andra (avsevärt mindre) sydkoreanska tillverkarna fanns inga sådana uppgifter offentligt tillgängliga och sökanden använde därför andra rimliga metoder för att uppskatta tillverkarnas produktionskapacitet. Sökanden har vidare utgått från en viss nivå av sydkoreansk inhemsk förbrukning och beaktade såväl importen till Sydkorea samt exporten från Sydkorea i syfte att uppskatta den outnyttjade kapaciteten. Såväl för beräkning av produktionskapacitet som för outnyttjad kapacitet, gjordes lämpliga avdrag för att ta hänsyn till produktionen av andra typer av produkter som inte omfattas av produktdefinitionen. All information var klart mer fullständig och uttömmande än de uppgifter som det hänvisas till i skäl 63 ovan. Inga synpunkter inkom som kunde motbevisa dessa uppgifter. På denna grundval och med användningen av tillgängliga uppgifter, beräknas den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea uppgå till 119 300 ton, vilket i sig motsvarar två gånger unionsmarknadens storlek under översynsperioden.
3.1.3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(65)
Det erinras om att vissa rördelar främst används inom olje- och gasindustri, bygg- och anläggningsbransch, energiproduktion, fartygskonstruktion och industrianläggningar. Ingen av de tillgängliga uppgifterna pekar på en avsevärd tillväxt eller nedgång i dessa sektorer i Sydkorea och den sydkoreanska inhemska marknaden för vissa rördelar anses därför förbli relativt stabil under de kommande åren och inte erbjuda några egentliga möjligheter till expansion för den koreanska berörda produkten. Förutom Sydkorea är de viktigaste exportmarknaderna för denna industri Europeiska unionen, Förenta staterna, Mellanöstern och Sydostasien. Inga uppgifter som samlats in under undersökningen tyder på att efterfrågan på någon av dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren.
(66)
Den sydkoreanska exporten till Förenta staterna, länder i Mellanöstern och Sydostasien är redan på en hög nivå och därför erbjuder inte dessa marknader någon betydande tillväxtpotential för den sydkoreanska industrin. Det erinras också om att en betydande dumpning på 46 % fastställdes för den sydkoreanska exporten till Förenta staterna. Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och därmed en attraktiv marknad för tillväxt om åtgärderna skulle upphävas, beroende på att marknaden hittills ännu inte utnyttjats fullt ut av de sydkoreanska exporterande tillverkarna på grund av de gällande åtgärderna.
(67)
I fråga om storlek och marknadsvillkor är den amerikanska marknaden och unionsmarknaden likartade. På båda marknaderna finns det ett stort antal inhemska tillverkare och importen har en betydande marknadsandel. Undersökningen har visat att det genomsnittliga försäljningspriset på unionsmarknaden (med beaktande av unionstillverkarnas hela försäljning och all importförsäljning till unionen) är 2 600 euro/ton. Det genomsnittliga pris på unionsmarknaden liknar således det genomsnittliga pris som de sydkoreanska exporterande tillverkare får på den amerikanska marknaden (2 700 euro/ton), med den skillnaden att de inte är föremål för antidumpningsåtgärder som i Förenta staterna. Det är därför mycket sannolikt att den nuvarande marginella sydkoreanska försäljningen till unionen är resultatet av de gällande åtgärderna för den berörda produkten. Det erinras om att under översynsperioden var Förenta staterna de sydkoreanska exportörernas största exportmarknad. Detta tyder på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för de sydkoreanska exportörerna och att unionsmarknaden skulle dra till sig ungefär lika stora volymer som den amerikanska marknaden, om tullarna skulle upphöra att gälla. Under översynsperioden stod den koreanska berörda produkten för mellan 10 % och 15 % av den totala importen av den berörda produkten till Förenta staterna (exakta siffror kan inte anges av sekretesskäl). Med andra ord skulle de sydkoreanska tillverkarna sannolikt komma att använda den tillgängliga outnyttjade kapaciteten (se skäl 64), för att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas.
(68)
Såsom anges i skäl 39 ovan finns det, bortsett från Förenta staterna, ingen annan destination för sydkoreansk export som kan användas på ett tillförlitligt sätt vid analysen av utvecklingen av unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra. Att lägga ihop all exportförsäljning till andra destinationer än unionen eller Förenta staterna i denna analys anses därför inte ge tillförlitliga genomsnittliga priser med hänsyn till de olika omständigheter som råder på alla dessa (mycket mindre) enskilda marknader. Med tanke på begränsningarna i denna analys såsom beskrivs ovan liksom avsaknaden av betydande tillväxtpotential på dessa ”andra marknader” i en nära framtid, är det dock inte troligt att dessa marknader skulle absorbera någon större import från Sydkorea.
3.1.3.4 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(69)
Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Undersökningen visade att Sydkoreas försäljning av vissa rördelar till Förenta staterna och till alla tredjeländer exporteras till dumpade priser, med dumpningsmarginaler på 46 % respektive 27 %.
(70)
Dessutom är Sydkoreas outnyttjade kapacitet betydande i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Om man utnyttjar denna kapacitet för att exportera till unionen och priskonkurrera med unionstillverkarna eller med den stora importen från tredjeländer, är det mycket troligt att en sådan export skulle ske till dumpade priser.
3.2 Malaysia
3.2.1 Inledande anmärkningar
(71)
Eftersom de exporterande tillverkarna i Malaysia inte samarbetade, fick kommissionen grunda den övergripande analysen på tillgängliga uppgifter från andra källor. Kommissionen undersökte i detta syfte och i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen de olika statistikkällorna. Den importstatistik som inhämtats i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) erbjöd den bästa tillgängliga informationen för att fastställa importmängderna och importpriserna för unionsmarknaden. Andra källor, såsom Eurostat, användes inte eftersom den berörda produkten inte kunde skiljas från andra produkter med samma åttasiffriga produktkontrollnummer.
3.2.2 Dumpning av import under översynsperioden
(72)
Av databasen enligt artikel 14.6 framgick det att det inte hade förekommit någon import till unionsmarknaden från Malaysia. Man drog därför slutsatsen att dumpningen inte hade fortsatt under perioden för översyn av den malaysiska exporten.
3.2.3 Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning
(73)
Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra destinationer, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Malaysia samt unionsmarknadens attraktionskraft.
3.2.3.1 Export från Malaysia till andra destinationer
(74)
Eftersom det inte fanns någon import av den berörda produkten från Malaysia till unionsmarknaden, valde kommissionen att använda uppgifter från ett annat land. Förenta staterna ansågs lämpligt, eftersom den amerikanska marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, med många inhemska producenter men även en stor andel import, vilket gör denna marknad mycket konkurrensutsatt. Dessutom var Förenta staterna den överlägset största destinationen för export från Malaysia under översynsperioden och tog emot 87 % av exporten från Malaysia. Detta är samma tillvägagångssätt som i den tidigare undersökningen avseende Malaysia och likaså i bedömningen av ”sannolikheten för återkommande skada”.
a) Normalvärde
(75)
Eftersom inga malaysiska exporttillverkare samarbetade, grundades normalvärdet i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på de uppgifter som lämnades i begäran om översyn, nämligen uppskattade tillverkningskostnader plus 6 % för försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, båda uttryckta i procent av kostnaden fritt fabrik. Ovannämnda andel får anses vara försiktigt beräknad. Detta bekräftas av det faktum att den verkliga andelen var betydligt större än 6 % för det enda samarbetsvilliga företaget i detta förfarande (TK Corporation, Sydkorea).
b) Exportpris
(76)
I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i avsaknad av samarbete från de malaysiska exporttillverkarnas sida, beräknades exportpriset med hjälp av de malaysiska priserna på den berörda produkten vid export till Förenta staterna enligt Förenta staternas importstatistik.
c) Jämförelse
(77)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.
(78)
För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende avser den andel försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som nämns i skäl 75 fritt fabrik och exklusive land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader.
d) Dumpningsmarginal under översynsperioden
(79)
Dumpningsmarginalen fastställdes till 57,7 % med den metod som beskrivs ovan, som även tillämpades vid den första översynen vid giltighetstidens utgång, då de gällande åtgärderna utvidgades.
3.2.3.2 Malaysias produktionskapacitet
(80)
Eftersom det inte fanns något samarbete med Malaysia, inkom inga uppgifter rörande produktion och outnyttjad kapacitet. Uppgifterna i begäran om översyn tyder på att Malaysia har en total befintlig kapacitet på cirka 55 000 ton och en outnyttjad kapacitet på cirka 27 000 ton. Den analys som ledde fram till den volymen inkluderade inte tillverkningskapaciteten för andra produkter och är därför försiktigt beräknad. Malaysias beräknade outnyttjade kapacitet motsvarar alltså cirka 40 % av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.
3.2.3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(81)
När det gäller utvecklingen av den huvudsakliga användarindustrin världen över, se skäl 65 ovan, är unionsmarknaden en av de största marknaderna för den berörda produkten och det finns inga uppgifter i handlingarna som tyder på att efterfrågan på dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren.
(82)
Undersökningen har visat att unionstillverkarnas priser vid försäljning på unionsmarknaden är högre än de malaysiska exportpriserna på andra exportmarknader, särskilt på den amerikanska marknaden. Det genomsnittliga marknadspriset i unionen är 2 600 euro/ton, medan det genomsnittliga importpriset i Förenta staterna vid import från Malaysia är 1 600 euro/ton enligt amerikansk statistik. Unionsmarknaden skulle vara en attraktiv marknad för malaysiska exportörer om åtgärderna skulle upphävas. Detta är mycket relevant med tanke på den malaysiska outnyttjade kapaciteten, men det erinras också om att för närvarande riktar sig 87 % av den malaysiska exporten till Förenta staterna, där de malaysiska exporterande tillverkarna säljer till mycket lägre priser.
3.2.3.4 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(83)
Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Det konstaterades att Malaysias försäljning av den berörda produkten till Förenta staterna skedde till dumpade priser med en dumpningsmarginal på 57,7 %.
(84)
Dessutom är Malaysias outnyttjade kapacitet av en betydande omfattning i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Mot bakgrund av prisnivån i unionen kommer denna kapacitet, åtminstone delvis, sannolikt att kunna användas för export till unionen om åtgärderna upphävs. Det kan också tänkas att en stor del av exporten till Förenta staterna kommer att ledas om till unionsmarknaden med tanke på de rådande priserna på unionsmarknaden jämfört med dem i Förenta staterna.
3.3 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(85)
Mot bakgrund av ovanstående, det vill säga de stora dumpningsmarginalerna, den stora outnyttjade kapaciteten i de berörda länderna, tillsammans med deras stora exportkapacitet och unionsmarknadens attraktivitet när det gäller både storlek och priser, kan man dra slutsatsen att den dumpade importen från Republiken Korea och Malaysia till unionen skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra.
4. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(86)
Det skedde inga omfattande strukturförändringar i unionsindustrin jämfört med den situation som beskrivs i rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (se skäl 3 ovan). Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(87)
Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes till cirka 57 736 ton. Kommissionens beräkning av denna kvantitet grundades på alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, såsom kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet och uppgifter från sökanden.
(88)
Företagen/gruppen av företag i urvalet till undersökningen stod för 49 % av produktionen i unionen och 45 % av försäljningen i unionen (se skäl 15 ovan). Uppgifterna i urvalet är således representativa för unionsindustrins situation.
4.2 Förbrukningen i unionen
(89)
Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från sökanden och ii) importen från tredjeländer baserad på databasen enligt artikel 14.6.
(90)
Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukning i unionen (ton)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Total förbrukning i unionen
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.
(91)
Under 2011 ökade förbrukningen med 12 % jämfört med 2010. Den minskade åter 2012, men låg ändå över 2010 års nivå (en ökning på 6 %). Mellan 2010 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 8 %.
4.3 Import från de berörda länderna
4.3.1 Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna
Republiken Korea
(92)
Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden.
(93)
Importen till unionen från Republiken Korea utvecklades enligt följande:
Tabell 2
Importvolym (ton) och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Republiken Korea (ton)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Marknadsandel
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.
(94)
Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Republiken Korea mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Under översynsperioden minskade volymen ytterligare till 18 ton. Importen har legat på denna låga nivå sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, och detta kan alltså antas bero på de gällande antidumpningsåtgärderna.
Malaysia
(95)
Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden.
(96)
Importen till unionen från Malaysia utvecklades enligt följande:
Tabell 3
Importvolym (ton) och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Malaysia (ton)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Marknadsandel
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.
(97)
Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Malaysia mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Den största (men ändå mycket måttliga) volymen importerades under 2010 (19,4 ton), men sedan 2010 har importen så gott som helt upphört. Importnivåerna har fluktuerat sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, men har aldrig nått de nivåer som noterades innan åtgärderna infördes. Man kan således anta att de mycket låga importnivåer som noterats sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002 är resultatet av de gällande antidumpningsåtgärderna.
4.3.2 Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande
Republiken Korea
(98)
Under översynsperioden var importen till unionen mycket liten från det företag som samarbetade i undersökningen (TK Corporation) och låg betydligt under unionsindustrins priser på cif-nivå (kostnad, frakt och försäkring). Såsom anges i skäl 32 ovan, är det tveksamt om dessa produkter faktiskt fördes in i unionens tullområde.
(99)
Den sammanlagda importen från Sydkorea till unionen är mycket liten (se skäl 32 ovan) och utgör bara 0,03 % av unionens marknadsandel (se tabell 2 ovan). Med hänsyn till att importen från Republiken Korea till unionen var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet.
(100)
Kommissionen använde därför de sydkoreanska exportpriserna till Förenta staterna och andra länder som ett indirekt mått för att beräkna hur stort prisunderskridandet skulle bli om sydkoreanska företag skulle sälja till dessa priser till unionen.
(101)
Eftersom TK Corporations globala export utgjorde 25-40 % av hela exporten av den berörda produkten från Republiken Korea, ansågs denna försäljning som representativ för den sydkoreanska exportförsäljningen. Följaktligen användes dessa priser i jämförelsen. Kommissionen justerade upp exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering.
(102)
Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 17 % för försäljningen till Förenta staterna och till 10 % för den globala försäljningen.
Malaysia
(103)
Inget företag i Malaysia samarbetade i undersökningen. Utifrån statistik från databasen enligt artikel 14.6 var importen till unionen försumbar under översynsperioden (se tabell 3 ovan). Med tanke på att importen från Malaysia var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet.
(104)
Kommissionen beräknade därför prisunderskridandet med samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen genom att jämföra de malaysiska exportpriserna till Förenta staterna med försäljningspriserna på unionsmarknaden. Kommissionen justerade exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering.
(105)
Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 34 % för försäljningen till Förenta staterna. Kommissionen jämförde också priserna vid försäljning från Malaysia till andra länder, och underskridandemarginalen för den försäljningen var 28 %.
4.3.3 Import från tredjeländer
(106)
Följande tabell visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.
Tabell 4
Import från tredjeländer
Land
2010
2011
2012
Översynsperioden
Folkrepubliken Kina
Volym i ton
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Marknadsandel
10 %
9 %
12 %
11 %
Genomsnittligt pris
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Övriga tredjeländer
Volym i ton
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Marknadsandel
21 %
21 %
20 %
20 %
Genomsnittligt pris
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna
Volym i ton
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Marknadsandel
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Genomsnittligt pris
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Källa: Databasen enligt artikel 14.6.
(107)
Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna uppgick till 31 % av unionens totala förbrukning under översynsperioden. Den största marknadsandelen har importen från Folkrepubliken Kina med 11 % av unionens totala förbrukning. Under översynsperioden fanns en betydande import från Thailand (4 % av unionsmarknaden), Vietnam (3 % av unionsmarknaden) och Saudiarabien (från ingen import alls 2010 till en marknadsandel på 4 % under översynsperioden).
(108)
Denna import till unionen sker till relativt låga priser jämfört med unionsindustrins genomsnittspriser, särskilt importen från Folkrepubliken Kina. Trots antidumpningstullar på 58,6 % på importen från Folkrepubliken Kina ligger de genomsnittliga kinesiska importpriserna under unionens inhemska priser (se tabell 4 ovan).
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
4.4.1 Allmänna anmärkningar
(109)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(110)
I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn och på grundval av statistik. Uppgifterna gäller samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna gäller de unionstillverkare som ingår i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.
(111)
De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.
(112)
De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna avseende de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de två företag eller företagsgrupper som ingick i urvalet. För att skydda konfidentiella uppgifter redovisas dessa uppgifter därför bara som index eller intervall.
4.4.2 Makroekonomiska indikatorer
4.4.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(113)
Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktionsvolym (ton)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Produktionskapacitet (ton)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitetsutnyttjande
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Källa: Begäran.
(114)
Produktionskapaciteten ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen i unionen ökade bara med 8 % under samma period, vilket innebär att resterande del av produktionen exporterades.
(115)
Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden förefaller vara lågt (32 % under översynsperioden). Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i tidigare förfaranden. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis någon korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden.
(116)
Kapacitetsutnyttjandet ökade något under skadeundersökningsperioden. Ökningen av kapacitetsutnyttjandet på 20 % avspeglar den ökade produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden.
4.4.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(117)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Marknadsandel
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Källa: Begäran.
(118)
Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden ökade med 14 % 2011 jämfört med försäljningsvolymerna 2010. Försäljningsvolymerna minskade sedan till 41 350 ton, vilket innebär att försäljningen totalt sett ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden.
(119)
Unionsindustrins marknadsandel var mer eller mindre oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.
4.4.2.3 Tillväxt
(120)
I linje med den måttliga tillväxten i unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden (+ 8 %) ökade unionstillverkarnas försäljning med 9 %.
4.4.2.4 Sysselsättning och produktivitet
(121)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades under skadeundersökningsperioden enligt följande:
Tabell 7
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Antal anställda
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivitet (enhet per anställd)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Källa: Begäran.
(122)
Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 10 %. Detta och den ökade produktionen ledde till att unionstillverkarnas arbetskraftsproduktivitet, som mäts i produktion (i ton) per anställd person och år, ökade med 34 % mellan 2010 och översynsperioden.
4.4.3 Mikroekonomiska indikatorer
4.4.3.1 Priser och faktorer som påverkar priserna
(123)
De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Försäljningspriser i unionen
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(124)
Under skadeundersökningsperioden sjönk försäljningspriserna i unionen med 6 %. Den mest påtagliga prissänkningen skedde mellan 2011 och översynsperioden, men priserna var i övrigt relativt oförändrade mellan 2010 och 2012.
(125)
Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, ledde ökningen av tillverkningen med 20 % under översynsperioden till en minskad tillverkningskostnad per enhet. På samma sätt minskade genomsnittspriset per enhet.
4.4.3.2 Arbetskraftskostnader
(126)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittslön per anställd (i euro)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(127)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden. Mellan 2010 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 10 %.
4.4.3.3 Lager
(128)
Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 10
Lager
2010
2011
2012
Översynsperioden
Utgående lager (i ton)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Utgående lager som andel av produktionen
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Index
100
79
83
87
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(129)
Utgående lager minskade inledningsvis med 7 % 2011 jämfört med 2010, och ökade sedan under översynsperioden med 11 % jämfört med 2010. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med 13 % mellan 2010 och översynsperioden.
4.4.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(130)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Kassaflöde (i euro) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeringar (i euro) (index)
100
115
112
105
Räntabilitet
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(131)
Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning.
(132)
Under skadeundersökningsperioden drabbades unionens industri av betydande förluster. Under 2010 noterades förluster på - 20 %/- 15 % i industrin. Mellan 2010 och översynsperioden minskade förlusterna med 33 %, men resultatet för översynsperioden blev ändå negativt; - 14 %/- 9 %. Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet var positivt under 2010. Under 2011 minskade det plötsligt till negativa värden och förblev negativt under översynsperioden.
(133)
Investeringarna ökade. De ökade med 15 % från 2010 till 2011, med 12 % under 2012 och låg kvar på 5 % över 2010 års nivå under översynsperioden.
(134)
Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var - 25 %/- 20 % under 2010 och minskade sedan till cirka - 45 %/- 40 %, där den låg kvar under översynsperioden.
4.4.3.5 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(135)
Eftersom importen från de berörda länderna minskade väsentligt och var försumbar under skadeundersökningsperioden (se tabellerna 2 och 3 ovan), går det inte att avgöra storleken på dumpningsmarginalerna. Mot bakgrund av den bedömning som avses i skälen 136-144 nedan, konstaterades det emellertid att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig och sårbar situation.
4.5 Slutsats om unionsindustrins situation
(136)
I förordning (EG) nr 1001/2008 drog rådet slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som infördes 2002 för import av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia ledde till att unionsindustrin endast delvis återhämtade sig. Den (positiva) utvecklingen under skadeundersökningsperioden i föregående översyn (januari 2002-juni 2007) av skadeindikatorerna berodde till stor del på den kraftigt ökade efterfrågan under 2007 och 2008.
(137)
Efter 2008 försämrades dock situationen för unionsindustrin väsentligt (jämfört med 2007 och 2008). Denna utveckling berodde främst på att efterfrågan minskade efter 2008.
(138)
Vissa av indikatorerna visar en positiv utveckling sedan 2010. Exempelvis ökade produktionen i unionen med 20 % mellan 2010 och översynsperioden. Denna ökning berodde delvis på att unionens förbrukning ökade med 8 % under samma period. Produktionsökningen medförde att kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med mer än 20 %. Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 9 %, vilket motsvarar den ökade förbrukningen i unionen, medan unionsföretagens marknadsandel förblev oförändrad. Som en följd av att antalet anställda minskade med 10 %, ökade även produktiviteten (med 34 %).
(139)
Kapacitetsutnyttjandet var emellertid lågt. Detta kan delvis förklaras med att man planerat utnyttja den befintliga infrastrukturen 3 skift/dag och 6 dagar/vecka och att maxkapaciteten var beräknad efter dessa förutsättningar. Under skadeundersökningsperioden var unionsindustrin dock endast i drift 2 skift/dag och 5 dagar/vecka.
(140)
Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, var förlusterna fortsatt stora för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Trots att det ekonomiska resultatet förbättrades med 30 % mellan 2010 och översynsperioden, kvarstod betydande förluster (mellan - 14 % och - 9 %) under översynsperioden.
(141)
Dessa betydande förluster är tillsammans med det påtagligt negativa kassaflödet viktiga indikatorer, som visar på den sårbara situation som unionsindustrin befinner sig i.
(142)
I rådets förordning (EU) nr 78/2013, genom vilken antidumpningsåtgärder infördes mot import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet, konstaterades det att unionsindustrin befann sig i en allvarlig och sårbar ekonomisk situation. Skadeundersökningsperioden för det förfarandet varade från januari 2008 till september 2011 och överlappar delvis skadeundersökningsperioden för den här undersökningen (14).
(143)
De åtgärder som antogs i ovannämnda förordning förefaller ha haft en positiv inverkan, eftersom flera skadeindikatorer (till exempel produktion, kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, produktivitet och förbrukning) visar på en positiv utveckling. Den pågående undersökningen har dock visat att unionsindustrin inte har återhämtat sig helt och hållet från den senaste dumpningen.
(144)
Kommissionens slutsats är därför att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en sårbar situation och, i vissa avseenden, är långt från de nivåer som man kunde ha förväntat sig om den hade återhämtat sig fullständigt från den skada som konstaterades i de tidigare undersökningarna.
5. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
5.1 Inverkan av den prognostiserade importvolymen och effekter på priserna om åtgärderna skulle upphävas
(145)
I skäl 85 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas.
(146)
Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en sårbar situation. Även om läget förbättrades något under översynsperioden gick unionsindustrin aldrig med vinst under skadeundersökningsperioden.
(147)
Om dumpad import från de berörda länderna skulle återkomma, skulle således den redan besvärliga situationen för unionsindustrin förvärras ytterligare. Denna import riskerar att ta över unionsindustrins marknadsandel på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, vilket är en av de avgörande faktorer som bidrar till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.
(148)
En eventuell återkommande dumpad import skulle innebära en ännu starkare prispress på unionsindustrin och skulle alltså bidra till att ytterligare försämra unionsindustrins ekonomiska resultat.
(149)
Kommissionen drar därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia med all sannolikhet skulle medföra att den dumpade importen från dessa länder återkommer, vilket skulle leda till en prispress nedåt, minskade försäljningsvolymer, en minskad marknadsandel och en förvärrad ekonomisk situation för unionsindustrin. Om åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle upphöra, skulle skadan därför sannolikt återkomma och troligen förvärra den redan svaga ekonomiska situation som för närvarande kan konstaterats för unionsindustrin.
6. UNIONENS INTRESSE
(150)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett bibehållande av de befintliga antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas, grossisternas och användarnas intresse.
(151)
Samtliga berörda parter fick tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.
(152)
I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom denna undersökning är en översyn och åtgärderna har varit i kraft sedan 2002, är det möjligt att i analysen bedöma om de befintliga antidumpningsåtgärderna fått någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.
(153)
Mot denna bakgrund undersökte man om det, trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skadans sannolika återkomst, fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att behålla de gällande åtgärderna.
6.1 Unionsindustrins intresse
(154)
Även om de gällande antidumpningsåtgärderna skyddade unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa viktiga skadeindikatorer.
(155)
Om man skulle låta åtgärderna upphöra, är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser skulle leda till att skadan skulle återkomma. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.
(156)
Kommissionen drar därför slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.
6.2 Icke-närstående importörers och användares intresse
(157)
Vid den ursprungliga undersökningen framkom det att införandet av åtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen av importörerna eller användarna samarbetade i den här undersökningen. Eftersom det inte finns några bevis för att de gällande åtgärderna skulle ha påverkat dessa grupper i någon betydande grad, kan man dra slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att påverka importörer och användare inom unionen negativt i någon större utsträckning.
6.3 Slutsats om unionens intresse
(158)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som innebär att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.
7. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(159)
Ovanstående överväganden innebär att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på importen av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia ska fortsätta att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(160)
Det framgår likväl av denna undersökning att unionsindustrins situation håller på att förbättras, och att införandet 2013 av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import från Ryssland och Turkiet av samma produkt (se skäl 5) tycks ha haft en ytterligare positiv effekt på unionsindustrins situation, såsom förklaras i skäl 143. Mot bakgrund av den samlade skadeanalysen och marknadens sannolika utveckling med bibehållna åtgärder, gjordes följaktligen bedömningen att en kortare period än fem år kanske räcker för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende.
(161)
Vidare får unionsindustrins situation och analysen av skada inte enbart bedömas utifrån den eventuella importen av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia - unionsindustrins situation påverkas av också annan import och åtgärder mot denna import, särskilt de ovannämnda åtgärderna mot Ryssland och Turkiet.
(162)
Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i detta fall, anser kommissionen därför att åtgärderna inte ska fortsätta att gälla under hela femårsperioden, utan ska upphöra samtidigt som de slutgiltiga åtgärderna på import från Turkiet och Ryssland. Denna anpassning av åtgärdernas varaktighet skulle också göra det möjligt med en övergripande och sammanhängande undersökning av hur eventuella dumpningsmetoder inverkar på unionsindustrin, om en översyn skulle behövas i framtiden.
(163)
De gällande åtgärderna mot import av vissa rördelar från Ryssland och Turkiet ska upphöra att gälla den 29 januari 2018. De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna mot import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia bör följaktligen anpassas till detta och därmed upphöra att gälla samma dag.
(164)
Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union instämmer i att den föreslagna tidsfristen skulle möjliggöra ett gemensamt översynsförfarande i framtiden, om ett sådant skulle begäras, och därmed en övergripande analys av dumpning och skada som omfattar import från flera länder. De hävdade emellertid att efter översynsperioden har den totala importen från alla länder av den berörda produkten ökat kraftigt, samtidigt som det genomsnittliga priset på denna import har minskat avsevärt. Denna utveckling efter översynsperioden påstås ha lett till en försämring av unionsindustrins situation, och förutsättningarna för att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder med en kortare tillämpningstid än fem år skulle därför inte längre vara aktuella.
(165)
Kommissionen noterar att den påstådda utvecklingen efter översynsperioden (dvs. ökad import till lägre priser) grundas på allmänt tillgängliga uppgifter från Eurostat, vilka också inbegriper produkttyper som inte omfattas av den nuvarande undersökningen. Importstatistik från perioden efter översynsperioden, som kommissionen förfogar över och som bara avser den berörda produkten, visar emellertid att importen har minskat med 10-15 % efter översynsperioden, även om det genomsnittliga priset på den importen också har minskat (15-20 %). Kommissionen anser att utvecklingen efter översynsperioden för den berörda produkten, i avsaknad av annan stödjande bevisning beträffande unionsindustrins situation, inte innebär att kommissionens slutsatser skulle vara felaktiga när det gäller lämplig period för införandet av slutgiltiga antidumpningstullar (se skälen 160-163). Denna invändning avvisas därför.
(166)
Följaktligen, och mot bakgrund av slutsatserna när det gäller sannolikheten för återkommande dumpning och skada, framgår det att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa rördelar av järn och stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, vilka bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008, senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010, bör bibehållas till och med den 29 januari 2018.
(167)
Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen avgav inget yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål), med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), och med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Tullsats (i %)
Taric-nummer
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Alla övriga företag
75,0
A999
Republiken Korea
Alla företag
44,0
-
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den upphör att gälla den 29 januari 2018.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 2 december 2014.