PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2013) 9167)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2013/781/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III odstavec 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 29. května 2009 přijala Komise rozhodnutí 2009/431/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv do množství 250 kg dusíku na hektar za rok v rámci akčního programu v Anglii (Regulation 2008 č. 2349), ve Skotsku (Regulation 2008 č. 298 ve znění pozdějších předpisů) a ve Walesu (Regulation 2008 č. 3143); platnost uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. prosince 2012.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se v roce 2010 týkala 433 zemědělských podniků (425 v Anglii, 6 ve Skotsku a 2 ve Walesu), v roce 2011 počtu 404 zemědělských podniků (396 v Anglii, 7 ve Skotsku a 1 ve Walesu) a v roce 2012 počtu 390 zemědělských podniků (385 v Anglii, 4 ve Skotsku a 1 ve Walesu). Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se ve Velké Británii v letech 2009-2012 týkala přibližně 110 000 velkých dobytčích jednotek (což odpovídá 0,9 % z celkového počtu), 45 000 hektarů travních porostů (což odpovídá 0,4 % z celkového počtu) a 5 000 hektarů orné půdy (což odpovídá 0,1 % z celkové rozlohy).
(4)
Dne 20. prosince 2012 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle třetího pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené v rozhodnutí 2009/431/ES.
(5)
Spojené království vypracovalo v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS akční programy na období 2013-2016, a to prostřednictvím těchto právních předpisů: Nitrate Pollution Prevention Regulations z roku 2008 (SI 2008/2349) a pozměňujících předpisů SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619 v Anglii; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations z roku 2008 (Scottish SI 2008/298) a pozměňujících předpisů Scottish SI 2013/123 ve Skotsku; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations z roku 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) ve Walesu.
(6)
Vymezené zranitelné oblasti, na něž se vztahují akční programy podle Regulation SI 2013/2619 pro Anglii, Scottish SI 2002 č. 276 a SI 2002 č. 546 pro Skotsko a Regulation SI 2013/2506 (W. 245) pro Wales, zaujímají 58 % celkové rozlohy Anglie, 14 % celkové rozlohy Skotska a 2,3 % celkové rozlohy Walesu.
(7)
Z předaných údajů o jakosti vody vyplývá, že 85 % útvarů podzemních vod v Anglii má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l, přičemž v 60 % případů je koncentrace nižší než 25 mg/l. Ve Walesu má 95 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 87 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku má přes 87 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 62 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. U povrchových vod v Anglii má 59 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l a 8 % má koncentraci vyšší než 50 mg/l. Ve Skotsku a Walesu má více než 95 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku nemá žádné monitorovací místo průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a ve Walesu má 1 % monitorovacích míst koncentraci vyšší než 50 mg/l.
(8)
Komise je po přezkoumání žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2009/431/ES toho názoru, že množství statkových hnojiv navrhované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska - 250 kg dusíku na hektar za rok - neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(9)
Z dokumentace předložené Spojeným královstvím vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv v zemědělských podnicích s pastvinami je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(10)
Platnost rozhodnutí 2009/431/ES skončí dne 31. prosince 2012. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat odchylky, je vhodné, aby se doba platnosti rozhodnutí 2009/431/ES prodloužila.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu dopisem ze dne 20. prosince 2012 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce odst. 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a odst. 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
a)
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
b)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
c)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
d)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 7.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny, zohledňuje i zásobování z půdy a nesmí překročit maximální normu pro použití dusíku na zemědělský podnik, která je stanovena v akčním programu pro dusičnany.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s trávou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství vyprodukovaného dusíku i fosforu ve statkových hnojivech v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na dusík a fosfor u jednotlivých pozemků;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travní porosty na písčitých půdách se budou orat na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z rozboru živin uvedeného v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 8
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 9
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 7 odst. 1;
b)
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na kvalitu vody, podle čl. 7 odst. 2;
c)
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 7 odst. 2;
d)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 7 odst. 3;
e)
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 7 odst. 4;
f)
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 7 odst. 4;
g)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu uvedených, podle čl. 8 odst. 1 a 2.
Článek 10
Použití
Toto rozhodnutí se použije ve spojení s předpisy, které vymezují zranitelné oblasti v Anglii (SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2002 č. 276 a Scottish SI 2002 č. 546) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)), a ve spojení s předpisy, jimiž se provádí akční program v Anglii (SI 2008/2349 a pozměňující předpisy SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2008/298 a pozměňující předpisy Scottish SI 2013/123) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)).
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2016.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 18 december 2013
om beviljande av ett undantag på begäran av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland för Englands, Skottlands och Wales räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
[delgivet med nr C(2013) 9167]
(Endast den engelska texten är giltig)
(2013/781/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och
av följande skäl:
(1)
Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen och i punkt 2 andra stycket led a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, bör mängden fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de mål som anges i artikel 1 i det direktivet. Mängden måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.
(2)
Den 29 maj 2009 antog kommissionen beslut 2009/431/EG om beviljande av ett undantag på begäran av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland för England, Skottland och Wales räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (2). Genom beslutet tilläts, under vissa villkor, spridning av stallgödsel innehållande upp till 250 kg kväve per hektar och år inom ramen för åtgärdsprogrammen i England (Regulation 2008 nr 2349), Skottland (Regulation 2008 nr 298 i ändrad lydelse) och Wales (Regulation 2008 nr 3143); beslutet löper ut den 31 december 2012.
(3)
Det undantag som medgavs genom beslut 2009/431/EG omfattade 433 gårdar under 2010 (425 i England, 6 i Skottland och 2 i Wales), 404 gårdar under 2011 (396 i England, 7 i Skottland och 1 i Wales) och 390 gårdar under 2012 (385 i England, 4 i Skottland och 1 i Wales). Undantaget omfattade under åren 2009-2012 omkring 110 000 djurenheter (motsvarande 0,9 % av det totala antalet), 45 000 hektar vall och betesmark (motsvarande 0,4 % av den totala ytan) och 5 000 hektar åkermark (motsvarande 0,1 % av den totala ytan) i Storbritannien.
(4)
Den 20 december 2012 lämnade Förenade kungariket in en begäran till kommissionen om förlängning av undantaget enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, enligt samma villkor som de som anges i beslut 2009/431/EG.
(5)
Förenade kungariket har i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG inrättat åtgärdsprogram för perioden 2013-2016 genom att anta följande förordningar: Nitrate Pollution Prevention Regulations 2008 (SI 2008/2349) samt ändringsförordningarna SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 och SI 2013/2619 i England; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations 2008 (Scottish SI 2008/298) och ändringsförordningen Scottish SI 2013/123 i Skottland; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) i Wales.
(6)
Den förteckning över känsliga områden för vilka åtgärdsprogrammen gäller enligt förordning SI 2013/2619 för England, Scottish SI 2002 nr 276 och Scottish SI 2002 nr 546 för Skottland och förordning SI 2013/2506 (W. 245) för Wales, omfattar 58 % av Englands totala areal, 14 % av Skottlands totala areal och 2,3 % av Wales totala areal.
(7)
Redovisade vattenkvalitetsdata visar att 85 % av grundvattenförekomsterna i England har genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 60 % halter som ligger under 25 mg/l. I Wales har 95 % av grundvattenförekomsterna genomsnittliga nitrathalter som ligger under 50 mg/l, och 87 % har halter som ligger under 25 mg/l. I Skottland har över 87 % av grundvattenförekomsterna genomsnittliga nitrathalter som ligger under 50 mg/l, och 62 % halter som ligger under 25 mg/l. I fråga om ytvattnet har 59 % av övervakningsstationerna i England genomsnittliga nitrathalter som ligger under 25 mg/l och 8 % har nitrathalter som ligger över 50 mg/l. I Skottland och Wales har över 95 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter som ligger under 25 mg/l. I Skottland har inga övervakningsstationer genomsnittliga nitrathalter som ligger över 50 mg/l, och i Wales har 1 % av övervakningsstationerna nitrathalter som ligger över 50 mg/l.
(8)
Kommissionen anser, efter granskning av begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av det undantag som medges i beslut 2009/431/EG, att den gödseltillförsel som föreslagits av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (250 kg kväve per hektar och år) inte kommer att vara till hinder för att uppnå målen i direktiv 91/676/EEG under förutsättning att vissa strikta villkor uppfylls.
(9)
Det underlagsmaterial som Förenade kungariket lagt fram visar att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel från betesdjur på gårdar med vall och bete är motiverad utifrån objektiva kriterier såsom högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och god avkastning med stort kväveupptag.
(10)
Beslut 2009/431/EG löper ut den 31 december 2012. För att berörda jordbrukare ska kunna fortsätta att dra nytta av undantaget bör giltighetstiden för beslut 2009/431/EG förlängas.
(11)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det undantag som Förenade kungariket har begärt genom en skrivelse av den 20 december 2012 för Englands, Skottlands och Wales räkning i avsikt att tillåta en större mängd stallgödsel än den som anges i punkt 2 andra stycket första meningen och punkt 2 andra stycket a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, medges på de villkor som fastställs i detta beslut.
Artikel 2
Definitioner
I detta beslut avses med
a) gårdar med vall och bete: gårdar där minst 80 % av den jordbruksareal som är tillgänglig för gödselspridning utgörs av vall och betesmark,
b) betesdjur: nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, hjortar, getter och hästar,
c) vall och betesmark: permanent eller tillfällig gräsmark (tillfällig är vall som ligger mindre än fyra år),
d) skifte: ett enskilt fält eller en samling fält som är likartade i fråga om grödor, jordtyp och gödslingsmetoder.
Artikel 3
Tillämpningsområde
Detta beslut ska tillämpas för gårdar med vall och bete från fall till fall och enligt de villkor som anges i artiklarna 4, 5 och 6.
Artikel 4
Årlig ansökan och åtagande
1. Jordbrukare som vill medges ett undantag enligt detta beslut ska årligen lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten.
2. I samband med den årliga ansökan enligt punkt 1 ska de skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5 och 6.
Artikel 5
Spridning av stallgödsel och andra gödselmedel
1. Den mängd stallgödsel från betesdjur som varje år sprids på gårdar med vall och bete, inklusive gödsel som sprids av djuren själva, får inte överstiga den mängd gödsel som innehåller 250 kg kväve per hektar, på de villkor som anges i punkterna 2-7.
2. Den totala kvävetillförseln får inte vara större än den berörda grödans förväntade näringsbehov, ska ta hänsyn till kvävetillförseln från marken och får inte överskrida den högsta mängd som får spridas på gården enligt åtgärdsprogrammet för kväve.
3. För varje gård ska det finnas en gödslingsplan som beskriver växtföljden på jordbruksarealen och den planerade spridningen av stallgödsel och andra gödselmedel. Den ska finnas tillgänglig på gården före den 1 mars varje kalenderår. Gödslingsplanen ska omfatta minst följande:
a)
Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för skiften med vall- och betesmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge.
b)
Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapacitet för gödsel (volym).
c)
En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården.
d)
Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården.
e)
Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov för varje skifte.
f)
Resultat av jordanalyser avseende kväve- och fosforinnehåll.
g)
Egenskaperna hos det gödselmedel som kommer att användas.
h)
En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte.
i)
En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte.
Planerna ska ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna företagits, för att garantera att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.
4. Varje jordbrukare ska föra en gödseljournal med information om hantering av kväve- och fosfortillförsel. Journalen ska lämnas in till den behöriga myndigheten för varje kalenderår.
5. På varje gård med vall och bete som medges ett undantag ska jordbrukaren godta att den ansökan som avses i artikel 4.1, gödslingsplanen och gödseljournalen kan bli föremål för kontroll.
6. Varje jordbrukare som medgetts ett undantag ska utföra regelbundna analyser av jordens kväve- och fosforhalter för att garantera korrekt gödsling.
Jordprover och jordanalyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje område inom gården som är likartat i fråga om växtföljd och markförhållanden.
Minst en analys per fem hektar mark ska göras.
Resultat från jordanalyser av kväve- och fosforhalter ska finnas tillgängliga på den gård som medges undantag.
7. Stallgödsel får inte spridas under hösten före vallodling.
Artikel 6
Markskötsel
1. Minst 80 % av den areal inom gården som är disponibel för stallgödselspridning ska vara vall eller betesmark.
2. Jordbrukare som medges ett enskilt undantag ska vidta följande åtgärder:
a)
Tillfällig vall på sandjordar ska plöjas på våren.
b)
Brytning av vall ska på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med stort kvävebehov.
c)
Växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve.
3. Bestämmelserna i punkt 2 c ska dock inte gälla för klöver i vall med mindre än 50 % klöver eller andra baljväxter med insådd av gräs.
Artikel 7
Övervakning
1. Den behöriga myndigheten ska se till att kartor över andelen gårdar med vall och bete, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av ett enskilt undantag i varje område samt kartor över lokal markanvändning utarbetas och uppdateras varje år.
2. Övervakning av jord, ytvatten och grundvatten ska ske för insamling av uppgifter om kväve- och fosforhalter i markvatten, om mineralkväve i markprofilen och om nitrathalter i grund- och ytvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden. Övervakningen ska göras på gårdsnivå och inom avrinningsområden med jordbruksövervakning. Övervakningsstationerna ska omfatta de viktigaste jordarterna, gödslingsmetoderna och grödorna.
3. En stärkt vattenövervakning ska genomföras i avrinningsområden som ligger nära mycket känsliga vattenförekomster.
4. På gårdar som medges ett enskilt undantag ska undersökningar av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder genomföras. Information och uppgifter som samlats in från de näringsämnesanalyser som avses i artikel 5.6 och den övervakning som avses i punkt 2 i denna artikel ska användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitrat- och fosforförluster från de gårdar som medges undantag.
Artikel 8
Kontroller
1. De behöriga myndigheterna ska se till att alla ansökningar om undantag genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen ger vid handen att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda ska den sökande informeras. I sådana fall ska ansökan anses ha avslagits.
2. Det ska upprättas ett fältkontrollprogram grundat på riskanalys samt på resultat från tidigare års kontroller och resultat från allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG. Fältkontroller ska göras på minst 5 % av de gårdar som omfattas av ett enskilt undantag och avse de villkor som anges i artiklarna 5 och 6 i detta beslut. Om kontrollen visar att villkoren inte har uppfyllts ska den sökande informeras. I sådana fall ska ansökan om undantag för nästa år anses ha avslagits.
3. De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att de gårdar som har beviljats undantag enligt detta beslut uppfyller villkoren i det.
Artikel 9
Rapportering
De behöriga myndigheterna ska senast i juni varje år lämna in en rapport med följande information:
a)
Kartor som visar andelen gårdar, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av enskilda undantag i varje område samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 7.1.
b)
Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrathalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 7.2.
c)
Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i markvattnet och mineralkväve i markprofilen, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 7.2.
d)
En sammanfattning och utvärdering av uppgifter som har samlats in vid den stärkta vattenövervakningen, i enlighet med artikel 7.3.
e)
Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 7.4.
f)
Resultaten av modellbaserade beräkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från gårdar som omfattas av ett enskilt undantag, i enlighet med artikel 7.4.
g)
En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältkontrollerna, i enlighet med artikel 8.1 och 8.2.
Artikel 10
Tillämpning
Detta beslut ska tillämpas med avseende på de förordningar som förtecknar känsliga områden i England (SI 2013/2619), Skottland (Scottish SI 2002 nr 276 och Scottish SI 2002 nr 546) och Wales (SI 2013/2506 (W. 245)) och inom ramen för förordningarna om genomförande av åtgärdsprogrammen i England (SI 2008/2349 samt ändringsförordningarna SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 och SI 2013/2619), Skottland (Scottish SI 2008/298 och ändringsförordningen Scottish SI 2013/123) och Wales (SI 2013/2506 (W. 245)).
Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2016.
Artikel 11
Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.
Utfärdat i Bryssel den 18 december 2013.