PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 390/2013
av den 3 maj 2013
om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 (2), särskilt artikel 11, och
av följande skäl:
(1)
Enligt förordning (EG) nr 549/2004 ska ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner införas. Med tanke på prestationssystemets närmare funktion bör kommissionen anta genomförandebestämmelser.
(2)
Prestationssystemet bör bidra till hållbar utveckling av lufttransportsystemet genom förbättring av flygtrafiktjänsternas övergripande effektivitet inom nyckelområdena säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet, i linje med prestandaramverket i generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten (ATM), samtidigt som de övergripande säkerhetsmålen beaktas på vederbörligt sätt.
(3)
I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (3), ändrad genom förordning (EG) nr 1070/2009, föreskrivs inrättandet av ett avgiftssystem och gemensamma projekt för att genomföra generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten. Både avgiftssystemet och de gemensamma projekten är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av prestationssystemet.
(4)
Enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 549/2004 bör denna förordning tillämpas på de nätverksfunktioner för flygledningstjänsten som avses i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (4), ändrad genom förordning (EG) nr 1070/2009.
(5)
Kommissionen får bistås vid genomförandet av prestationssystemet av ett organ för prestationsgranskning. Detta organ bör ha möjlighet att ge oberoende råd till kommissionen på alla områden som påverkar utförandet av flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner.
(6)
Med tanke på det faktum att nationella tillsynsmyndigheter har en nyckelroll att spela när det gäller genomförandet av prestationssystemet bör medlemsstaterna säkerställa att de har förutsättningar att effektivt fullgöra sina skyldigheter.
(7)
För att garantera långsiktiga förbättringar i syfte att uppnå samhällsmålen på hög nivå, som de återspeglas i generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten, bör prestationssystemet drivas med ett perspektiv som sträcker sig längre än en enda referensperiod.
(8)
Prestationssystemet bör utformas så att flygtrafiktjänsterna betraktas genom ett gate-till-gate-synsätt som omfattar flygtrafiktjänster underväg och terminaltjänster och vars syfte är att förbättra nätverkets övergripande prestanda.
(9)
Prestationssystemet bör ha utförandeindikatorer och bindande mål för alla nyckelområden där erforderliga säkerhetsnivåer uppnås och upprätthålls till fullo.
(10)
När kommissionen antar unionsomfattande prestationsmål för en referensperiod bör den ta vederbörlig hänsyn till den prestationsnivå som uppnåtts under föregående referensperiod(er).
(11)
Med tanke på de starka kopplingarna mellan de olika nyckelområdena bör de ömsesidiga beroendena mellan prestationsmålen, med beaktande av de övergripande säkerhetsmålen, beaktas i vederbörlig utsträckning när prestationssystemet utformas och övervakas.
(12)
Prestationsplaner bör fastställas på nivån för funktionella luftrumsblock och bör visa, av öppenhetsskäl, hur varje leverantör av flygtrafiktjänster inom ett funktionellt luftrumsblock bidrar till att uppnå målen, övervakat på den lämpligaste nivån.
(13)
Prestationsplaner ska beskriva de åtgärder, t.ex. incitamentsystem, som är riktade till intressenter för att förbättra resultaten på alla nivåer. Säkerheten bör på grund av sin överordnade karaktär inte vara beroende av incitament.
(14)
För att intressenters synpunkter ska komma fram bör effektiva samråd genomföras på nationell nivå, på nivån för funktionella luftrumsblock och på unionsnivå.
(15)
Under omständigheter som inte kunde förutses vid tidpunkten för antagandet av prestationsplanerna, och som dels är oöverstigliga och dels inte kan kontrolleras av medlemsstaterna och de enheter som omfattas av prestationsmålen, bör inrättandet av lämpliga varningsmekanismer göra det möjligt att genomföra lämpliga åtgärder som syftar till att upprätthålla säkerhetskraven samt kontinuiteten i tillhandahållandet av tjänster, vilket kan innefatta en översyn av unionsomfattande eller lokala prestationsmål.
(16)
Civil-militärt samarbete och civil-militär samordning är av yttersta vikt för att man ska kunna uppnå målen för prestationssystemet, med vederbörligt beaktande av effektiviteten i militära uppdrag.
(17)
Prestationssystemet bör inte påverka tillämpningen av de bestämmelser i förordning (EG) nr 549/2004 som syftar till att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen.
(18)
Man bör välja specifika och mätbara nyckelutförandeindikatorer som kan användas som grund för tilldelning av ansvar för att uppnå prestationsmålen. De tillhörande målen bör vara uppnåeliga, realistiska och tidsbundna, och de bör syfta till att styra det hållbara utförandet av flygtrafiktjänster på ett effektivt sätt.
(19)
Vid införandet av bindande prestationsmål som stöds av incitament av ekonomisk karaktär krävs en lämplig koppling till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av den 3 maj 2013 om avgifter (5).
(20)
Nyckelutförandeindikatorerna och prestationsmålen måste upprättas och genomföras i linje med de säkerhetsmål och säkerhetsnormer som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (6) och dess genomförandebestämmelser tillsammans med de åtgärder som unionen vidtar för att uppnå och bibehålla dessa mål.
(21)
Kommissionen bör bedöma prestationsplanerna och prestationsmålen och fastställa deras överensstämmelse med och adekvata bidrag till de unionsomfattande målen och den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst. Om denna överensstämmelse och detta adekvata bidrag inte kan fastställas bör kommissionen begära att prestationsplanen (prestationsplanerna) och prestationsmålet (prestationsmålen) revideras och/eller att korrigeringsåtgärder vidtas.
(22)
Under referensperioderna bör en effektiv prestationsgranskningsprocess, inbegripet insamling och spridning av data, ha införts för att säkerställa att kvaliteten utvecklas så att målen kan uppnås och så att man vid behov kan vidta korrigeringsåtgärder.
(23)
När kommissionen på grundval av övervakningsresultat har påtagliga bevis för att ursprungliga data, antaganden och motiveringar som ligger till grund för fastställandet av de ursprungliga målen inte längre gäller, får kommissionen besluta att revidera de unionsomfattande prestationsmålen eller tillåta, på begäran av en medlemsstat, att lokala mål revideras.
(24)
Utförandet av nätverksfunktioner bör omfattas av prestationsmål. Därför bör denna förordning gälla för den nätverksförvaltare som inrättats enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för flygledningstjänst (ATM) och om ändring av förordning (EU) nr 691/2010 (7). Kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 bör ändras i enlighet med detta.
(25)
Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (8), artikel 26 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1216/2011 av den 24 november 2011 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (9) bör upphävas med verkan från och med den 1 januari 2015.
(26)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. I denna förordning fastställs åtgärder för att övergripande förbättra utförandet av flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner för allmänflyget inom Internationella civila luftfartsorganisationens (International Civil Aviation Organization - Icao) Europaregion (EUR) och Afrikaregion (AFI) där medlemsstaterna har ansvar för att tillhandahålla flygtrafiktjänster, i syfte att tillgodose alla luftrumsanvändares behov.
2. När mål fastställs och vid prestationsgranskning ska denna förordning gälla de flygtrafiktjänster som tillhandahålls av
a)
de leverantörer av flygtrafikledningstjänster som utnämnts i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 550/2004,
b)
leverantörer av flygvädertjänster, om dessa utsetts i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 550/2004,
c)
den nätverksförvaltare som inrättats i enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011.
Den ska också gälla när mål fastställs och vid prestationsgranskning avseende kostnadseffektivitet för de myndigheter eller organ som ådrar sig stödberättigande kostnader som ska ersättas genom användaravgifter, enligt artikel 15.2 b i förordning (EG) nr 550/2004 och artikel 6.2 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa denna förordning på terminaltjänster som tillhandahålls på vissa eller alla deras flygplatser med färre än 70 000 IFR-rörelser per år. De ska underrätta kommissionen om detta.
4. Om ingen av flygplatserna i en medlemsstat når upp till tröskeln 70 000 IFR-rörelser per år ska denna förordning åtminstone tillämpas på den flygplats som har det största antalet IFR-rörelser.
5. Målen för kostnadseffektivitet ska gälla för de fastställda kostnader som avses i artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.
6. Medlemsstaterna får också tillämpa denna förordning
a)
i luftrum under deras ansvar i andra Icao-regioner, under förutsättning att de underrättar kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, och utan att det påverkar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter enligt 1944 års Chicagokonvention om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen),
b)
på leverantörer av flygtrafiktjänster som har tillstånd att tillhandahålla flygtrafiktjänster utan certifikat, enligt artikel 7.5 i förordning (EG) nr 550/2004.
7. Trots bestämmelserna om skydd av information enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG (10) och dess tillämpningsförordningar, kommissionens förordning (EG) nr 1321/2007 (11) och kommissionens förordning (EG) nr 1330/2007 (12), ska kraven på tillhandahållande av data enligt kapitel V gälla för nationella myndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. flygplatsoperatör: ledningsorganet vid en flygplats vilket, även i samband med annan verksamhet, enligt nationella lagar eller andra författningar har i uppdrag att administrera och sköta flygplatsen och samordna och kontrollera den verksamhet som bedrivs av operatörerna vid flygplatsen eller inom det berörda flygplatssystemet.
2. data: kvalitativ, kvantitativ och annan relevant information som avser flygtrafiktjänstens utförande och som insamlats och behandlats systematiskt av kommissionen eller för kommissionens räkning inom ramen för genomförandet av prestationssystemet.
3. utförandeindikatorer: indikatorer som används för kontroll, benchmarking och granskning av resultat.
4. nyckelutförandeindikatorer: utförandeindikatorer som används för att sätta upp prestationsmål.
5. IFR-rörelser: det totala antal starter och landningar som genomförs enligt instrumentflygregler, beräknat som det årliga genomsnittet för de tre kalenderår som föregår den tidpunkt då prestationsplanerna lämnades in.
6. bindande mål: ett prestationsmål som medlemsstater har antagit som en del av en prestationsplan och som omfattas av ett incitamentsystem och/eller planer för korrigeringsåtgärder.
7. lufttrafikföretag: en flygoperatör med giltig operativ licens utfärdad av en medlemsstat i enlighet med EU-lagstiftningen.
8. fastställda kostnader: de kostnader som definieras i artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.
9. nationell myndighet: den reglerings- och/eller tillsynsmyndighet på nationell nivå eller nivån för funktionella luftrumsblock vars kostnader får debiteras luftrumsanvändare när kostnaderna uppstår i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster enligt artikel 6.2 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
10. rättvisekultur: en kultur där operativa medarbetare och andra inte bestraffas för handlingar, förbiseende eller beslut som står i rimligt förhållande till deras erfarenhet och utbildning, men där grov vårdslöshet, medvetna överträdelser eller destruktivt agerande inte tolereras.
11. flygplatssamordnare: den fysiska eller juridiska person som utses av en medlemsstat för att utföra de samordnande uppgifterna vid samordnade flygplatser enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (13).
12. prestationsgranskning: den kontinuerliga processen med insamling och analys av data för att mäta ett systems faktiska resultat jämfört med de relevanta (nyckel) prestationsmålen och prestationsplanerna och med hjälp av de (nyckel) utförandeindikatorer som anges i artikel 9 och bilaga I.
13. referensperiod: giltighets- och tillämpningsperioden för de unionsomfattande prestationsmålen och för prestationsplanerna enligt artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004.
14. intrång på bana: varje händelse på en flygplats när ett luftfartyg, ett fordon eller en person obehörigen befinner sig på det skyddade området på en yta som är avsedd för luftfartygs landning och start.
15. flygtrafikledningsenhet (ATS-enhet): en civil eller militär enhet som ansvarar för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänst.
16. CNS-, MET- och AIS-tjänster: kommunikations-, navigations- och övervakningstjänst, flygvädertjänst och flygbriefingtjänst.
17. exceptionell händelse: omständigheter under vilka flygledningstjänstens kapacitet är onormalt reducerad, så att nivån av ATFM-förseningar är onormalt hög till följd av en planerad begränsning som orsakas av operativa eller tekniska förändringar, betydande ogynnsamma väderförhållanden, att stora delar av luftrummet inte är tillgängligt antingen av naturliga eller politiska skäl, eller strejker och nätverksförvaltarens aktivering av EACCC till följd av en eller flera av dessa orsaker.
18. omstruktureringskostnader: betydande engångskostnad som uppstår för leverantörer av flygtrafiktjänster i samband med omstrukturering, genom införande av ny teknik och nya förfaranden och därmed förknippade affärsmodeller för stimulering av integrerat tillhandahållande av tjänster då medlemsstaterna vill återvinna kostnaderna under en eller flera referensperioder. De kan inbegripa kostnader för ersättning till anställda, stängning av flygkontrollcentraler, flytt av verksamhet till nya platser och avskrivning av tillgångar och/eller förvärv av strategiska aktieposter i andra leverantörer av flygtrafiktjänster.
Artikel 3
Organ för prestationsgranskning
1. När kommissionen beslutar att utnämna ett organ för prestationsgranskning som ska bistå kommissionen vid prestationssystemets genomförande ska utnämningen vara tidsbestämd och motsvara referensperioderna. Kommissionen ska utse ordföranden och medlemmarna i organet för prestationsgranskning.
2. Organet för prestationsgranskning ska ha rätt kompetens och vara opartiskt så att det självständigt kan utföra de uppdrag det anförtros av kommissionen, i synnerhet inom tillämpliga nyckelområden.
3. Organet för prestationsgranskning ska bistå kommissionen vid prestationssystemets genomförande, i synnerhet när det gäller följande:
a)
Insamling, behandling, validering och spridning av prestationsrelaterade data.
b)
Definition eller anpassning av nyckelområden, i linje med de områden som identifieras i prestandaramverket i generalplanen för flygledningstjänsten (ATM) enligt artikel 9.1, och tillhörande nyckelutförandeindikatorer.
c)
Definition av lämpliga nyckelutförandeindikatorer som inom alla nyckelområden täcker nätverksfunktionernas och flygtrafiktjänsternas prestation både vid undervägstjänster och terminaltjänster.
d)
Upprättande och översyn av unionsomfattande prestationsmål.
e)
Fastställande av de gränsvärden för varning enligt artikel 10.4 som ska aktivera de varningsmekanismer som fastställs i artikel 19.
f)
Bedömning av hur de antagna prestationsplanerna inklusive prestationsmål överensstämmer med de unionsomfattande målen.
g)
Där det är lämpligt, bedömning av hur de gränsvärden för varning som antagits enligt artikel 19.3 stämmer överens med de unionsomfattande gränsvärden för varning som avses i artikel 10.4.
h)
Där det är lämpligt, bedömning av de reviderade prestationsmål eller de korrigeringsåtgärder som berörda medlemsstater har vidtagit.
i)
Granskning, benchmarking och övervakning av flygtrafiktjänsternas prestation, inklusive investerings- och kapitalutgifter, på lokal nivå och på unionsnivå.
j)
Granskning, benchmarking och övervakning av nätverksfunktionernas prestation.
k)
Granskning av den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst, inbegripet utarbetande av årsrapporter till kommittén för det gemensamma luftrummet.
l)
Bedömning av hur prestationsmålen har uppnåtts i slutet av varje referensperiod, inför förberedandet av följande period.
m)
Bedömning av nätverksförvaltarens prestationsplan, inklusive dess förenlighet med de unionsomfattande prestationsmålen.
n)
Upprätthållande och stöd vid samordningen av en tidsplan för samråd med intressenter beträffande prestationsplaner och de samrådsskyldigheter som avses i artikel 9.1 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
4. Organet för prestationsgranskning ska på kommissionens begäran tillhandahålla ad hoc-information eller rapporter om prestationsrelaterade frågor.
5. Organet för prestationsgranskning kan lämna rapporter och rekommendationer till kommissionen i syfte att förbättra systemet.
6. I fråga om förhållandet mellan organet för prestationsgranskning och de nationella tillsynsmyndigheterna ska följande gälla:
a)
För granskningen av den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst ska de nationella tillsynsmyndigheterna förse organet för prestationsgranskning med nödvändig information rörande prestationsplanerna.
b)
Organet för prestationsgranskning ska på den nationella tillsynsmyndighetens begäran bistå denna genom att tillhandahålla oberoende synpunkter på prestationsaspekter, såsom konkreta jämförelser mellan leverantörer av flygtrafiktjänster som arbetar under liknande förhållanden (benchmarking), analyser av prestationsförändringar under de senaste fem åren eller prognosanalyser.
c)
Nationella tillsynsmyndigheter kan begära bistånd från organet för prestationsgranskning vid bestämningen av de olika intervallen för riktgivande värden när mål fastställs, med beaktande av de unionsomfattande målen. Dessa värden ska vara tillgängliga för nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer och luftrumsanvändare.
7. För att säkerställa överensstämmelse med de mål och normer som fastställs och genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 ska organet för prestationsgranskning i lämplig utsträckning samarbeta med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) vid utförandet av de uppdrag som avses i punkt 3, när dessa är säkerhetsrelaterade.
8. För övervakningen av den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst ska organet för prestationsgranskning ta fram arbetsmetoder tillsammans med leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag.
Artikel 4
Nationella tillsynsmyndigheter
1. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha ansvaret för utarbetandet av prestationsplaner, tillsyn av utförande och granskning av prestationsplaner och prestationsmål. Tillsynsmyndigheterna ska utföra dessa uppdrag på ett opartiskt, oberoende och transparent sätt.
2. Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna innehar eller har tillgång till nödvändiga resurser och den kapacitet som krävs inom alla nyckelområden för att kunna utföra de uppdrag som fastställs i denna förordning, inbegripet inspektionsbefogenheter för att utföra de uppgifter som avses i artikel 20.
3. En medlemsstat som har flera nationella tillsynsmyndigheter ska underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet som har ansvaret för den nationella samordningen när det gäller genomförandet av denna förordning.
Artikel 5
Funktionella luftrumsblock
1. Medlemsstaterna ska inrätta prestationsplaner på nivån för funktionella luftrumsblock.
2. För att fullgöra skyldigheten i punkt 1 ska medlemsstaterna
a)
se till att prestationsplanen följer mallen i bilaga II,
b)
underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet eller vilket nationellt tillsynsorgan som har ansvar för samordningen inom det funktionella luftrumsblocket och för relationerna med kommissionen när det gäller genomförandet av prestationsplanen,
c)
vidta lämpliga åtgärder för att se till att
i)
ett enda mål fastställs per nyckelutförandeindikator, om inte annat följer av bestämmelserna i led e och bilaga I,
ii)
bidraget från varje leverantör av flygtrafiktjänster inom det funktionella luftrumsblocket för att uppnå de prestationsmål som fastställts för det funktionella luftrumsblocket, övervakat på den lämpligaste nivån, av öppenhetsskäl anges i prestationsplanen,
iii)
de åtgärder som avses i artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004 identifieras och tillämpas under referensperioden när målen inte uppfylls; prestationsplanens årliga värden ska användas för detta ändamål,
d)
ansvara för att fastställa och uppnå de prestationsmål som fastställs på lokala nivåer, dvs. nivån för funktionella luftrumsblock, nationell nivå, avgiftszonsnivå och flygplatsnivå,
e)
om ingen gemensam avgiftszon för undervägsavgifter har inrättats enligt artikel 4 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013, och om kostnadseffektivitetsmål underväg följaktligen fastställs för mer än en avgiftszon inom det funktionella luftrumsblocket, konsolidera dessa mål till ett enda värde på aggregerad nivå för flygtrafiktjänster underväg och tillhandahålla, i informationssyfte, ett totalbelopp som visar den insats som har gjorts för att öka kostnadseffektiviteten på nivån för funktionella luftrumsblock,
f)
om en avgiftszon ändras under pågående referensperiod, visa att det efter ändringen fortfarande är möjligt att uppnå de prestationsmål som antagits för perioden,
g)
säkerställa att prestationsplanen är förenlig med denna förordnings tillämpningsområde i enlighet med artikel 1.6 i denna förordning och artikel 7 i förordning (EG) nr 549/2004.
Artikel 6
Nätverksförvaltare
Den nätverksförvaltare som inrättats enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004 (14) och artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 ska utföra följande uppgifter med avseende på prestationssystemet:
a)
Bistå kommissionen genom att tillhandahålla relevanta synpunkter för att utarbeta unionsomfattande prestationsmål före referensperioderna och för övervakning av hur prestationsmålen uppnås under referensperioden. Nätverksförvaltaren ska särskilt uppmärksamma kommissionen på eventuella betydande och ihållande försämringar av de operativa resultaten.
b)
I enlighet med artikel 21.5 ge kommissionen tillgång till alla uppgifter som anges i bilaga V.
c)
Stödja funktionella luftrumsblock och deras leverantörer av flygtrafiktjänster i deras arbete för att uppnå sina prestationsmål under referensperioderna genom att säkerställa överensstämmelse mellan prestationsplaner, den strategiska planen för nätverket och den operativa planen för nätverket.
d)
Utarbeta en prestationsplan, prestationsplanen för nätverket, i enlighet med artikel 5.1 och artikel 16.1 a i förordning (EU) nr 677/2011, som ska föreläggas kommissionen senast sex månader före varje referensperiods början och antas av kommissionen före varje referensperiods början. Denna prestationsplan ska vara offentlig och innehålla följande:
i)
Prestationsmål för alla nyckelområden och för alla indikatorer, som ska vara förenliga med de unionsomfattande prestationsmålen för hela referensperioden, varvid årliga värden ska användas i övervakningssyfte.
ii)
En beskrivning av de åtgärder som ska vidtas för att målen ska uppnås.
iii)
Vid behov, eller om kommissionen så beslutar, ytterligare nyckelutförandeindikatorer och mål.
Artikel 7
Samordning med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa)
Enligt artikel 13a i förordning (EG) nr 549/2004 och i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 ska medlemsstaterna och kommissionen på lämpligt sätt och i samarbete med Easa säkerställa att följande aspekter är korrekt hanterade:
a)
Prestationssystemets säkerhetsaspekter, inbegripet fastställande, översyn och genomförande av nyckelutförandeindikatorer för säkerhet och unionsomfattande prestationsmål såväl som tillhandahållande av förslag till lämpliga åtgärder efter det att en varningsmekanism har aktiverats.
b)
Överensstämmelsen mellan nyckelutförandeindikatorerna och målen på säkerhetsområdet och genomförandet av det europeiska flygtrafiksäkerhetsprogrammet.
Artikel 8
Referensperiodernas längd
1. Prestationssystemets första referensperiod ska omfatta kalenderåren 2012-2014. Den andra referensperioden ska omfatta kalenderåren 2015-2019. Efterföljande referensperioder ska omfatta fem kalenderår, om inte annat fastställs genom ändring av denna förordning.
2. Samma referensperiod ska gälla för unionsomfattande prestationsmål och för prestationsplaner och prestationsmål.
Artikel 9
Nyckelområden och utförandeindikatorer
1. I samband med att mål ställs upp ska kommissionen besluta huruvida andra nyckelområden bör läggas till eller anpassas enligt artikel 11.4 b i förordning (EG) nr 549/2004, i enlighet med förfarandet i artikel 5.3 i den förordningen.
2. I samband med att mål ställs upp ska en nyckelutförandeindikator eller ett begränsat antal sådana motsvara varje nyckelområde. Flygtrafiktjänstens prestation ska bedömas mot bindande mål för varje nyckelutförandeindikator.
3. I avsnitt 1 i bilaga I anges nyckelutförandeindikatorerna för fastställande av mål och utförandeindikatorerna på unionsnivå, valda för varje nyckelområde.
4. I avsnitt 2 i bilaga I anges de lokala nyckelutförandeindikatorerna för fastställande av lokala mål och de utförandeindikatorer på lokal nivå som används för att fastställa prestationsmålen. Den lokala nivån, dvs. nivån för funktionella luftrumsblock, nationell nivå, avgiftszonsnivå och flygplatsnivå, specificeras i avsnitt 2 i bilaga I.
5. Nyckelutförandeindikatorerna får inte ändras under pågående referensperiod. Ändringar ska antas genom ändring av denna förordning minst sex månader före antagandet av nya unionsomfattande prestationsmål.
6. För sin egen prestationsgranskning och/eller som en del av prestationsplanen får medlemsstaterna besluta att inrätta utförandeindikatorer och tillhörande mål utöver de nyckelområden och nyckelutförandeindikatorer som avses i denna artikel och som anges i avsnitt 2 i bilaga I. Dessa ytterligare indikatorer och mål ska bidra till uppnåendet av de unionsomfattande målen och de därav resulterande målen på lokal nivå. De kan t.ex. integrera och beskriva prestationsplanens civilmilitära eller meteorologiska dimension, och får åtföljas av lämpliga incitamentsystem.
7. För att underlätta genomförande och mätning av (nyckel) utförandeindikatorer för säkerhet ska Easa, i samråd med organet för prestationsgranskning, anta godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material i enlighet med det förfarande som anges i artikel 52 i förordning (EG) nr 216/2008, före den andra referensperiodens början.
KAPITEL II
UTARBETANDE AV PRESTATIONSPLANER
Artikel 10
Unionsomfattande prestationsmål
1. Kommissionen ska anta unionsomfattande prestationsmål i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004, med beaktande av relevanta synpunkter från nätverksförvaltaren och de nationella tillsynsmyndigheterna och efter samråd med intressenterna enligt artikel 10 i den förordningen, övriga relevanta organisationer och Easa när det gäller prestationsrelaterade säkerhetsaspekter.
2. Med förbehåll för artikel 9.3 ska kommissionen lägga fram förslag på unionsomfattande mål senast 15 månader före referensperiodens början och de ska antas senast tolv månader före samma referensperiods början.
3. Unionsomfattande fastställande av mål för den nyckelutförandeindikator som anges i punkt 4.1 b i avsnitt 1 i bilaga I ska påbörjas från det tredje året av den andra referensperioden, med förbehåll för ett beslut från kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i punkt 1.
4. I samband med att unionsomfattande prestationsmål antas ska kommissionen bestämma vilka gränsvärden för varning som gäller; när gränsvärdena överskrids kan de varningsmekanismer som avses i artikel 19 aktiveras.
5. Kommissionen ska dokumentera varje unionsomfattande prestationsmål med en beskrivning av de antaganden och motiveringar som ligger till grund för fastställandet av målen, t.ex. synpunkter från nätverksförvaltaren, nationella tillsynsmyndigheter och andra faktadata, trafikprognoser och sammansättningen av de grupper av leverantörer av flygtrafiktjänster eller funktionella luftrumsblock som har en liknande operativ och ekonomisk miljö.
Artikel 11
Utarbetande av prestationsplaner
1. De nationella tillsynsmyndigheterna ska på nivån för funktionella luftrumsblock utarbeta prestationsplaner vars mål överensstämmer med de unionsomfattande prestationsmålen och bedömningskriterierna enligt bilaga IV.
Utan att det påverkar tillämpningen av den mall som anges i bilaga II får prestationsplanen omfatta olika avsnitt som avser den lokala nivån, dvs. funktionella luftrumsblock, nationell nivå, avgiftszonsnivå och flygplatsnivå.
2. När prestationsplanerna utarbetas ska nationella tillsynsmyndigheter stödja arbetet genom att se till att
a)
leverantörer av flygtrafiktjänster lämnar in sina verksamhetsplaner till de nationella tillsynsmyndigheterna,
b)
intressenter konsulteras om prestationsplanen och prestationsmålen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 549/2004. Intressenterna ska förses med relevant information senast tre veckor före konsultationsmötet.
3. En prestationsplan ska särskilt innehålla följande:
a)
Trafikprognosen uttryckt i tjänstenheter som ska tillhandahållas för varje år av referensperioden, på nivån för funktionella luftrumsblock och för varje avgiftszon i det funktionella luftrumsblocket, tillsammans med en förklaring av de siffror som använts.
b)
De fastställda kostnaderna för flygtrafiktjänster för varje år av referensperioden och för varje avgiftszon i enlighet med artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.
c)
En beskrivning av investeringarna, inbegripet de investeringar som är nödvändiga för att uppnå prestationsmålen, med en precisering av deras relevans i förhållande till generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten, den strategiska planen för nätverket och de gemensamma projekt som avses i artikel 15a.3 i förordning (EG) nr 550/2004. Denna beskrivning ska lyfta fram de fördelar och synergieffekter som uppnås på nivån för funktionella luftrumsblock.
d)
Prestationsmål för varje relevant nyckelområde, fastställda med hänvisning till varje nyckelutförandeindikator, för hela referensperioden, med årliga värden som används för granskning och som incitament.
e)
Beaktande av det ömsesidiga beroendet mellan nyckelområden, inklusive en utvärdering av prestationsplanens konsekvenser för säkerheten tillsammans med eventuella kompensationsåtgärder som krävs för att upprätthålla säkerhetssäkringen.
f)
En beskrivning av planens civilmilitära dimension med angivelse av prestationen när det gäller flexibel luftrumsanvändning (FUA) i syfte att öka kapaciteten, samtidigt som de militära uppdragens effektivitet beaktas och, om det bedöms vara lämpligt, relevanta utförandeindikatorer och mål som stämmer överens med andra indikatorer och mål i prestationsplanen.
g)
Beskrivning och förklaring av hur de prestationsmål som avses i punkt d är förenliga med och bidrar till de unionsomfattande prestationsmålen och prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst.
h)
Identifiering av varje berörd leverantör av flygtrafiktjänster och dess specifika bidrag till uppnåendet av målen, av öppenhetsskäl övervakat på den lämpligaste nivån enligt artikel 5.2 c ii.
i)
En beskrivning av de incitament som ska tillämpas på de berörda leverantörerna av flygtrafiktjänster för att uppmuntra till uppfyllande av målen under referensperioden.
j)
De nationella tillsynsmyndigheternas åtgärder för att övervaka att prestationsmålen uppfylls.
k)
En beskrivning av resultaten av konsultationen med intressenterna, inklusive de frågor som deltagarna tagit upp och de åtgärder som avtalats.
4. Prestationsplanerna ska basera sig på mallen enligt bilaga II och kan, om medlemsstaterna så beslutar enligt artikel 9.6, omfatta ytterligare indikatorer med tillhörande mål.
5. Nätverksförvaltaren ska upprätta en prestationsplan för nätverket vars mål överensstämmer med de unionsomfattande prestationsmålen och, i tillämpliga delar, bedömningskriterierna i bilaga IV.
6. För att upprätta prestationsplanen för nätverket ska nätverksförvaltaren
a)
genomföra samråd i enlighet med artikel 14 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011,
b)
använda mallen i bilaga III.
Artikel 12
Incitamentsystem
1. De incitamentsystem som medlemsstaterna tillämpar som en del av sin prestationsplan ska följa nedan uppräknade allmänna principer:
a)
De ska vara effektiva och proportionella och får inte ändras under referensperioden.
b)
De ska införas på ett icke-diskriminerande och transparent sätt för att stödja förbättringar när tjänster tillhandahålls.
c)
De ska utgöra del av den rättsliga ram som alla intressenter känner till på förhand och de ska vara tillämpliga under hela referensperioden.
d)
De ska få enheter som berörs av fastställande av mål att uppnå en hög prestationsnivå och uppfylla de tillhörande målen.
2. Incitament rörande kostnadseffektivitetsmål ska vara av ekonomisk karaktär och ska styras av lämpliga bestämmelser i artiklarna 13 och 14 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. De ska bestå av riskdelningsmekanismer på nationell nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock.
3. Incitament rörande kapacitetsmål ska vara av ekonomisk karaktär och ska styras av bestämmelserna i artikel 15 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. De kan kompletteras med incitament av en annan karaktär, såsom korrigerande åtgärdsplaner med tidsfrister och tillhörande åtgärder, som beslutats av de nationella tillsynsmyndigheterna med beaktande av lokala omständigheter.
4. Incitament rörande miljömål kan vara av ekonomisk karaktär och ska styras av bestämmelserna i artikel 15 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. De kan kompletteras med incitament av en annan karaktär, såsom korrigerande åtgärdsplaner med tidsfrister och tillhörande åtgärder, som beslutats av de nationella tillsynsmyndigheterna med beaktande av lokala omständigheter.
5. Dessutom får medlemsstaterna, på lokal nivå, anpassa flygtrafikavgifter enligt artikel 16 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
KAPITEL III
ANTAGANDE AV PRESTATIONSPLANER
Artikel 13
Initialt antagande av prestationsplaner
På förslag från de nationella tillsynsmyndigheterna ska medlemsstaterna anta prestationsplaner innehållande bindande prestationsmål och överlämna dem till kommissionen senast sex månader före referensperiodens början.
Artikel 14
Bedömning och översyn av prestationsplaner och mål
1. Kommissionen ska göra en bedömning av prestationsplanerna, deras mål och i synnerhet deras förenlighet med och adekvata bidrag till de unionsomfattande prestationsmålen, samt förenligheten med kriterierna i bilaga IV, med beaktande av hur situationen kan ha utvecklats mellan tidpunkten då de unionsomfattande målen antogs och tidpunkten för utvärdering av prestationsplanen. Om mål har fastställts på lokal nivå utan hänvisning till ett unionsomfattande prestationsmål ska bedömningen baseras på kriterierna i bilaga IV.
2. Om kommissionen konstaterar att en prestationsplan, eller en del därav, och dess mål är förenliga med och på ett adekvat sätt bidrar till de unionsomfattande målen och är förenliga med samtliga kriterier som anges i bilaga IV, ska den meddela den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna detta inom fem månader efter mottagandet av prestationsplanen.
3. Om kommissionen konstaterar att en prestationsplan, eller en del därav, och vissa eller samtliga mål i planen inte är förenliga med de unionsomfattande målen och inte på ett adekvat sätt bidrar till dem och/eller inte överensstämmer med ett eller flera av de kriterier som anges i bilaga IV, ska den inom fem månader efter mottagandet av prestationsplanen och i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004 lämna en rekommendation till de berörda medlemsstaterna om att anta en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och/eller reviderade mål. Denna rekommendation ska göras efter samråd med de berörda medlemsstaterna och ska tydligt identifiera vilka delar av prestationsplanen och/eller vilka mål som ska revideras samt förklara grunden för kommissionens bedömning.
4. I sådana fall ska medlemsstaten eller medlemsstaterna i fråga anta en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och/eller reviderade mål, med beaktande av kommissionens synpunkter, tillsammans med lämpliga åtgärder för att uppnå dessa mål, och underrätta kommissionen om detta inom fyra månader efter anmälan av rekommendationen.
Artikel 15
Bedömning av reviderade prestationsplaner och prestationsmål och antagande av korrigeringsåtgärder
1. Kommissionen ska bedöma varje reviderad prestationsplan, eller del därav, och dess prestationsmål på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV.
2. Om kommissionen konstaterar att en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och dess prestationsmål är förenliga med och på ett adekvat sätt bidrar till de unionsomfattande målen och är förenliga med samtliga kriterier som anges i bilaga IV, ska den meddela den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna detta inom fem månader efter mottagandet av den reviderade prestationsplanen.
3. Om kommissionen konstaterar att en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och vissa eller samtliga prestationsmål i planen fortfarande inte är förenliga med de unionsomfattande målen och inte på ett adekvat sätt bidrar till dem, och/eller fortfarande inte överensstämmer med ett eller flera av de kriterier som anges i bilaga IV, ska kommissionen inom fem månader efter mottagandet av den reviderade prestationsplanen, eller en del därav, och i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004, besluta att de berörda medlemsstaterna ska vidta korrigeringsåtgärder.
4. Ett sådant beslut ska tydligt ange, i förhållande till de kriterier som anges i bilaga IV, vilken del av planen och vilka mål som ska revideras och motiveringen för kommissionens bedömning. Beslutet kan fastställa den prestationsnivå som förväntas för dessa mål, så att de berörda medlemsstaterna kan vidta lämpliga korrigeringsåtgärder, och/eller innehålla förslag till sådana korrigeringsåtgärder.
5. Inom två månader efter kommissionens beslut ska de korrigeringsåtgärder som de berörda medlemsstaterna har vidtagit meddelas kommissionen tillsammans med de delar som bevisar åtgärdernas förenlighet med kommissionens beslut.
Artikel 16
Prestationsplaner eller korrigeringsåtgärder som antas efter referensperiodens början
Prestationsplaner eller korrigeringsåtgärder som antas efter referensperiodens början genom tillämpning av förfarandena enligt artiklarna 14 och 15 ska gälla retroaktivt från och med referensperiodens första dag.
Artikel 17
Översyn av målen
1. I enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004 får kommissionen besluta att se över de unionsomfattande målen och/eller tillåta, på begäran av en medlemsstat, att ett eller flera lokala mål ses över
a)
när den på grundval av sin rapport som avses i artikel 18.4 har påtagliga bevis för att de ursprungliga data, antaganden och motiveringar som ligger till grund för fastställandet av de ursprungliga målen inte längre gäller, eller
b)
om en varningsmekanism enligt artikel 19 har utlösts, eller
c)
efter ett kommissionsbeslut i enlighet med artikel 10.3 beträffande den nyckelutförandeindikator som anges i punkt 4.1 b i avsnitt 1 i bilaga I.
2. En översyn av de unionsomfattande målen kan leda till ändringar av befintliga prestationsplaner. I ett sådant fall kan kommissionen besluta att göra en lämplig justering av den tidsplan som fastställs i kapitlen II och III i denna förordning.
KAPITEL IV
GRANSKNING AV HUR UTFÖRANDET FÖRBÄTTRAS
Artikel 18
Kontinuerlig granskning och rapportering
1. De nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska övervaka genomförandet av prestationsplanerna. För detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas. Om mål inte uppnås under referensperioden ska den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna fastställa och vidta korrigeringsåtgärder för att rätta till situationen och underrätta kommissionen om dessa. Om kommissionen konstaterar att sådana korrigeringsåtgärder inte är tillräckliga för att rätta till situationen ska den, inom fem månader efter mottagandet av åtgärderna och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004, underrätta de berörda medlemsstaterna om detta och föreslå korrigeringsåtgärder.
2. Om kommissionen noterar en betydande och ihållande försämring av resultaten på lokal nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock och försämringen påverkar andra stater som är parter i det gemensamma europeiska luftrummet och/eller hela det europeiska luftrummet, får kommissionen begära att de berörda medlemsstaterna definierar och tillämpar korrigeringsåtgärder som är utformade för att de mål som fastställts i deras prestationsplan ska uppnås, och att de underrättar kommissionen om åtgärderna. Om kommissionen konstaterar att sådana åtgärder inte är tillräckliga för att rätta till situationen ska den, inom fem månader efter mottagandet av åtgärderna och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004, underrätta de berörda medlemsstaterna om detta och föreslå korrigeringsåtgärder.
3. Kommissionen ska övervaka genomförandet av nätverksförvaltarens prestationsplan för nätverket. För detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas. Om mål inte uppnås under referensperioden ska kommissionen begära att nätverksförvaltaren fastställer och tillämpar korrigeringsåtgärder som är utformade för att de mål som fastställts i prestationsplanen för nätverket ska uppnås, och att de underrättar kommissionen om åtgärderna. Kommissionen ska underrätta de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen enligt artikel 5.2 b om sådana korrigeringsåtgärder.
4. Senast den 1 juni varje år och när det finns risk för att prestationsmålen inte kommer att uppnås ska de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen enligt artikel 5.2 b rapportera till kommissionen om övervakningen av prestationsplanerna och prestationsmålen. Rapporterna ska baseras på rekommendationer som kommer att utarbetas av kommissionen före referensperiodens början. Kommissionen ska minst en gång om året rapportera till kommittén för det gemensamma luftrummet om uppnåendet av prestationsmålen.
Artikel 19
Varningsmekanismer
1. Om de gränsvärden för varning som avses i artikel 10.4 överskrids på unionsnivå under ett kalenderår på grund av omständigheter som inte kunde förutses vid tidpunkten för antagandet av prestationsplanerna och som både är oöverstigliga och ligger utanför medlemsstaternas, flygtrafiktjänstleverantörernas och nätverksförvaltarens kontroll, ska kommissionen se över situationen i samråd med medlemsstaterna via kommittén för det gemensamma luftrummet samt lämna förslag till lämpliga åtgärder inom fyra månader. Detta kan inbegripa en översyn av de unionsomfattande prestationsmålen och en därav följande översyn av de lokala prestationsmålen.
2. Om de gränsvärden för varning som avses i artikel 10.4 överskrids på den lokala nivån under ett kalenderår på grund av omständigheter som inte kunde förutses vid tidpunkten för antagandet av prestationsplanerna och som både är oöverstigliga och ligger utanför medlemsstaternas, flygtrafiktjänstleverantörernas och nätverksförvaltarens kontroll, ska de berörda nationella tillsynsmyndigheterna se över situationen tillsammans med kommissionen samt lämna förslag till lämpliga åtgärder inom fyra månader. Detta kan inbegripa en översyn av de lokala prestationsmålen.
3. Medlemsstaterna får besluta att anta gränsvärden för varning som avviker från gränsvärdena i artikel 10.4 för att beakta lokala omständigheter och särdrag. I sådant fall ska dessa gränsvärden anges i prestationsplanerna och vara förenliga med de gränsvärden som antas enligt artikel 10.4. Avvikelserna ska motiveras i detalj. Om gränsvärdena aktiveras ska det förfarande som anges i punkt 1 tillämpas.
4. Om införandet av en varningsmekanism medför översyn av prestationsplaner och mål, ska kommissionen underlätta översynen genom en lämplig justering av den tidsplan som tillämpas enligt det förfarande som avses i kapitlen II och III.
Artikel 20
Underlättande av övervakning av efterlevnad
1. Leverantörer av flygtrafiktjänster och nätverksförvaltaren ska underlätta inspektioner och undersökningar, inbegripet besök på plats, som genomförs av kommissionen och den berörda nationella tillsynsmyndigheten, eller av ett behörigt organ som agerar på den nationella tillsynsmyndighetens vägnar, eller i tillämpliga fall av Easa. Utan att det påverkar de tillsynsbefogenheter som innehas av de nationella tillsynsmyndigheterna och Easa ska de behöriga personerna ha befogenheter att
a)
granska, för alla nyckelområden, dokument och allt annat material som har betydelse för fastställande av prestationsplaner och mål,
b)
göra kopior av eller utdrag ur sådana dokument,
c)
begära muntliga förklaringar på platsen.
2. Inspektionerna och undersökningarna enligt punkt 1 ska genomföras i enlighet med gällande förfaranden i den medlemsstat där de ska genomföras.
3. De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka genomförandet av denna förordning på prestationsområdet avseende säkerhet i enlighet med de förfaranden för säkerhetstillsyn som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1034/2011 (15).
4. I samband med standardiseringsinspektionerna ska Easa övervaka medlemsstaternas genomförande av denna förordning på nyckelområdet säkerhet i enlighet med de arbetsmetoder som fastställs i artikel 24.5 i förordning (EG) nr 216/2008 (16).
KAPITEL V
INSAMLING, VALIDERING, BEHANDLING, UTVÄRDERING OCH SPRIDNING AV INFORMATION OM HUR FLYGTRAFIKTJÄNSTENS UTFÖRANDE FUNGERAR FÖR DET GEMENSAMMA EUROPEISKA LUFTRUMMET
Artikel 21
Insamling och validering av data för prestationsgranskning
1. Utöver de data som kommissionen tidigare samlat in via andra unionsinstrument och som också får användas för prestationsgranskning ska nationella myndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag säkerställa att kommissionen förses med de data som avses i bilaga V enligt de krav som anges i den bilagan.
2. De nationella myndigheterna får helt eller delvis delegera eller omorganisera denna verksamhet mellan sina nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer och flygplatssamordnare, för att beakta lokala särdrag och befintliga rapporteringskanaler.
3. De som lämnar in data ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa datakvalitet och datavalidering och se till att inlämning av data görs enligt tidsplanen, och de ska därvid tillhandahålla bevis för att dessa data har genomgått kvalitetskontroller och valideringsförfaranden, förklaringar som svar på specifika förfrågningar från kommissionen rörande datakvaliteten och, där det är nödvändigt, åtgärdsplaner för att förbättra datakvaliteten. Dessa data ska tillhandahållas kostnadsfritt och där det är tillämpligt i elektronisk form med användning av det format som kommissionen anger.
4. Kommissionen ska bedöma kvaliteten hos och validera de data som överförts i enlighet med punkt 1. Om kvaliteten inte uppfyller prestationsgranskningens krav får kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna och särskilt med deras nationella tillsynsmyndigheter, vidta lämpliga åtgärder för att bedöma och förbättra datakvaliteten.
5. Vid tillämpning av den här förordningen ska data som avses i punkt 1 och som redan har lämnats till Eurocontrol anses ha överlämnats till kommissionen. När data inte redan har lämnats till Eurocontrol ska kommissionen och Eurocontrol vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att sådana data tillställs kommissionen i linje med de krav som anges i punkt 3.
6. När väsentliga nya datakrav identifieras eller när man kan vänta sig data av otillräcklig kvalitet får kommissionen genomföra pilotundersökningar som ska slutföras på frivillig basis av medlemsstaterna eller intressenterna innan nya datakrav införs genom ändring av denna förordning. Sådana pilotundersökningar ska genomföras för att bedöma om det är möjligt att samla in relevanta data, med beaktande av fördelarna med att ha tillgång till data i förhållande till insamlingskostnader och bördan för uppgiftslämnare.
Artikel 22
Spridning av information
1. Kommissionen ska sprida information i syfte att uppfylla målen i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/204 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (17), särskilt artikel 4, och artikel 18 i förordning (EG) nr 550/2004.
2. Den information som avses i artikel 3.3 a ska göras allmänt tillgänglig, särskilt i elektronisk form. I detta syfte ska kommissionen fatta ett beslut om strategin för hantering, skydd, konfidentialitet och spridning avseende de data som samlats in för prestationsändamål med tillämpning av artikel 21, och om de därmed sammanhängande immateriella rättigheterna.
3. Kommissionens rapporter som avses i artikel 18.4 ska göras allmänt tillgängliga och en hänvisning till dem ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen får besluta att regelbundet tillhandahålla annan allmän information för de berörda parterna, särskilt i elektronisk form.
4. De unionsomfattande mål som avses i artikel 10 och en hänvisning till de antagna prestationsplaner som avses i kapitel III ska göras allmänt tillgängliga och ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
5. Enskild tillgång till särskild information, såsom validerade data och statistik, ska beviljas den som lämnar in data och som direkt berörs av informationen och åtgärderna.
KAPITEL VI
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 23
Undantag
Om det i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 har fastställts att vissa eller alla terminaltjänster och/eller CNS-, MET- och AIS-tjänster i en medlemsstat omfattas av marknadsvillkor, och medlemsstaten har beslutat enligt den förordningen att inte beräkna fastställda kostnader för dessa tjänster, att inte beräkna och fastställa terminalavgifter och att inte tillämpa ekonomiska incitament på dessa tjänster, ska kostnadseffektivitetsmål inte tillämpas på dessa tjänster.
Artikel 24
Överklagande
Medlemsstaterna ska se till att beslut som fattas enligt denna förordning är tillbörligen motiverade och föremål för ett effektivt prövnings- och/eller överklagandeförfarande.
Artikel 25
Granskning av prestationssystemet
I slutet av varje referensperiod ska kommissionen granska prestationssystemet och särskilt analysera dess verkningar, effektivitet och räckvidd med hänsyn till det arbete som Icao utför inom området.
Artikel 26
Ändringar av förordning (EU) nr 677/2011
Förordning (EU) nr 677/2011 ska ändras på följande sätt:
1.
Skäl 28 ska utgå.
2.
I artikel 5 ska punkt 1 ersättas med följande:
”1. Nätverksförvaltaren ska utarbeta, upprätthålla och genomföra en strategisk plan för nätverket, vilken ska vara vägledande för verksamheten på lång sikt och anpassad till den referensperiod som anges i artikel 8 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (18).
3.
I artikel 5 ska punkt 4 ersättas med följande:
”4. Den strategiska planen för nätverket ska uppdateras regelbundet, minst 12 månader före början av varje referensperiod.”
4.
I artikel 20 ska punkt 3 ersättas med följande:
”3. Nätverksförvaltaren ska årligen lämna en rapport till kommissionen och byrån om de åtgärder som vidtagits för att uppfylla de arbetsuppgifter som organet tilldelats. I rapporten ska såväl enskilda nätverksfunktioner som nätverkssituationen i dess helhet behandlas, och rapporten ska vara nära kopplad till innehållet i den strategiska planen för nätverket, den operativa planen för nätverket och prestationsplanen för nätverket enligt artikel 6 d i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. Kommissionen ska underrätta kommittén för det gemensamma luftrummet.”
5.
Bilaga IV ska ersättas med följande:
”BILAGA IV
MALL FÖR STRATEGISK PLAN FÖR NÄTVERKET
Den strategiska planen för nätverket ska vara baserad på följande struktur:
1. INLEDNING
1.1
Tillämpningsområde för den strategiska planen för nätverket (geografiskt och tidsperiod).
1.2
Utarbetande av planen och valideringsförfarande
2. ÖVERGRIPANDE BAKGRUND OCH KRAV
2.1
Beskrivning av den nuvarande och planerade situationen, inklusive ERND, ATFM, flygplatser och knappa resurser
2.2
Utmaningar och möjligheter relaterade till planens tidsperiod (inklusive förväntad trafikefterfrågan och global utveckling)
2.3
Prestationsmål och verksamhetskrav enligt de olika berörda parterna samt unionsomfattande prestationsmål
3. STRATEGISK VISION
3.1
Beskrivning av hur nätverket ska utvecklas och fortskrida strategiskt för att med framgång kunna bemöta prestationsmålen och verksamhetskraven
3.2
Överensstämmelse med prestationssystemet
3.3
Överensstämmelse med generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten
4. STRATEGISKA MÅL
4.1
Beskrivning av nätverkets strategiska mål, med följande innehåll:
a)
Samarbetsaspekterna beträffande deltagande operativa berörda parter i fråga om roller och ansvarsområden.
b)
Angivande av hur de strategiska målen kommer att motsvara kraven.
c)
Identifiering av hur framstegen för att uppnå dessa mål ska mätas.
d)
Angivande av hur de strategiska målen kommer att påverka industrin och andra berörda områden.
5. STRATEGISK PLANERING
5.1
Beskrivning av planeringen på kort och medellång sikt, enligt följande:
a)
Prioriteringarna för vart och ett av de strategiska målen.
b)
Uppfyllandet av vart och ett av de strategiska målen i fråga om erforderlig teknik, inverkan på arkitekturen, mänskliga aspekter, kostnader, fördelar samt nödvändig styrning, nödvändiga resurser och reglering.
c)
Operativa berörda parters erforderliga deltagande i varje del av planen, inklusive deras roller och ansvarsområden.
d)
Nätverksförvaltarens överenskomna nivå av deltagande för att stödja genomförandet av varje del i planen för varje enskild funktion.
5.2
Beskrivning av planeringen på lång sikt, enligt följande:
a)
Avsikten att nå alla strategiska mål i fråga om erforderlig teknik och motsvarande FoU-aspekter, inverkan på arkitekturen, mänskliga aspekter, affärsnytta, erforderlig reglering och styrning samt tillhörande säkerhetsrelaterade och ekonomiska motivering för dessa investeringar.
b)
Operativa berörda parters erforderliga deltagande i varje del av planen, inklusive deras roller och ansvarsområden.
6. RISKBEDÖMNING
6.1
Beskrivning av de risker som är knutna till planens genomförande
6.2
Beskrivning av övervakningsförfarandet (inklusive potentiella avvikelser från ursprungliga mål)
7. REKOMMENDATIONER
7.1
Identifiering av de åtgärder som unionen och medlemsstaterna ska vidta för att stödja planens genomförande.”
Artikel 27
Ikraftträdande
1. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Denna förordning ska tillämpas från och med den andra referensperioden enligt artikel 8 och under den perioden. När det gäller tillämpningen av prestationssystemet, för att möjliggöra antagandet av unionsomfattande mål med tillämpning av artikel 10.2 före början av den andra referensperioden och utarbetandet och antagandet av prestationsplaner i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, ska artiklarna 1.3, 1.4, 3.3 i, 3.3 n, 5, 6, 9.3, 9.4, 26, kapitel II, kapitel III samt bilagorna I, II, III, IV och V tillämpas från och med denna förordnings ikraftträdande.
Artikel 28
Upphävande
Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010, artikel 26 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1216/2011 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2015, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att genomföra prestationssystemet under den första referensperioden enligt artikel 8.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2013.