NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1222/2014
ze dne 8. října 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy pro upřesnění metodiky určování globálních systémově významných institucí a vymezení podkategorií globálních systémově významných institucí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 131 odst. 18 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU zmocňuje příslušné nebo pověřené orgány členských států, aby uložily vyšší požadavky na kapitál globálním systémově významným institucím (G-SVI) s cílem kompenzovat vyšší riziko, které G-SVI představují pro finanční systém, a možný dopad jejich úpadku na daňové poplatníky. Uvedená směrnice vymezuje určité základní zásady metodiky určování institucí G-SVI a jejich zařazování do podkategorií podle jejich systémové významnosti. V souladu s tímto zařazením bude institucím uložen dodatečný požadavek na kmenový kapitál tier 1, tzv. kapitálová rezerva pro G-SVI. Metodika určování a zařazování institucí G-SVI se opírá o pět kategorií, které měří systémový význam banky pro globální finanční trh, a je dále upřesněna v tomto nařízení.
(2)
Aby toto nařízení zachovávalo přístup směrnice 2013/36/EU, mělo by zohlednit standardy pro metodiky posuzování globálních systémově významných bank a pro vyšší požadavek na schopnost absorbovat ztrátu, které stanovil Basilejský výbor pro bankovní dohled a které vycházejí z rámce pro globální systémově významné instituce stanoveného Radou pro finanční stabilitu v návaznosti na zprávu „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“ (Omezování morálního hazardu, který představují systémově významné finanční instituce - doporučení a lhůty Rady pro finanční stabilitu).
(3)
Směrnice 2013/36/EU objasňuje, že metodika určování a zařazování je harmonizována ve všech členských státech pomocí jednotných a transparentních parametrů pro určování celkového skóre subjektu za účelem měření jeho systémového významu. Aby bylo zajištěno, že vzorek bank a bankovních skupin z Unie i bank a bankovních skupin povolených ve třetích zemích, který slouží jako referenční vzorek pro obraz globálního finančního systému, bude napříč Unií jednotný, měl by tento vzorek určit Evropský orgán pro bankovnictví (EBA). Výjimky z tohoto vzorku a jeho doplnění na základě posouzení v rámci dohledu by měly být voleny výhradně pro zajištění funkce referenčního vzorku a neměly by se opírat o jiné důvody.
(4)
Postup určování institucí G-SVI by měl vycházet ze srovnatelných údajů a měl by zohledňovat skutečnost, že instituce musí jasně vědět, zda a v jaké výši pro ně bude platit požadavek na kapitálovou rezervu, a proto by metodika měla zahrnovat lhůty a postupy tohoto procesu. Vzhledem k tomu, že určování institucí G-SVI by se mělo opírat o aktuální údaje týkající se vzorku velkých globálních bankovních skupin, z nichž některé jsou povoleny ve třetích zemích, však nebudou potřebné údaje k dispozici dříve než ve druhé polovině každého roku. Aby mohly instituce splnit požadavky, které vyplývají z jejich statusu G-SVI, měl by požadavek na kapitálovou rezervu vstoupit v účinnost přibližně jeden rok po určení dané instituce jako G-SVI.
(5)
Směrnice 2013/36/EU vymezuje pět kategorií, které měří systémový význam a zahrnují kvantifikovatelné ukazatele. S cílem minimalizovat administrativní zátěž pro instituce a orgány jsou tyto kategorie totožné s kategoriemi, které uplatňuje Basilejský výbor pro bankovní dohled. Při dalším definování kvantifikovatelných ukazatelů by toto nařízení mělo uplatňovat tentýž přístup. Ukazatele by měly být voleny tak, aby odrážely jednotlivé aspekty případných nepříznivých externích vlivů úpadku subjektu a jeho kritické funkce pro stabilitu finančního systému. Referenčním systémem pro posouzení systémového významu by měly být globální finanční trhy a globální ekonomika.
(6)
Pro stanovení přesné metodiky určování a klasifikace institucí G-SVI v souladu s pravidly uvedenými ve směrnici 2013/36/EU je důležité jasně vymezit pojmy „dotčený subjekt“, „hodnota ukazatele“, „jmenovatel“ a „hraniční skóre“ jejich definováním pro účely tohoto nařízení.
(7)
Systémový význam každé bankovní skupiny měřený ukazateli na konsolidovaném základě by měl být vyjádřen jako individuální celkové skóre pro určitý rok, které bude měřit postavení skupiny ve vztahu k ostatním subjektům ve vzorku. Na základě tohoto skóre by měly být banky určeny jako instituce G-SVI a zařazeny do podkategorií, pro které budou platit různé požadavky na kapitálovou rezervu. Při výpočtu skóre jako průměru skóre kategorií by každé z pěti kategorií měla být přiřazena váha ve výši 20 %. Pro účely výpočtu celkového skóre by měla být na kategorii nahraditelnosti uplatňována horní hranice vzhledem k tomu, že na základě analýzy údajů do roku 2013 včetně se ukázalo, že tato kategorie má neúměrně vysoký dopad na skóre u bank, jež mají dominantní postavení v poskytování platebních a upisovacích služeb a služeb úschovy aktiv.
(8)
Relevantní orgány by měly mít možnost využít řádného posouzení v rámci dohledu s cílem přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie nebo označit subjekt, jehož celkové skóre je nižší než hraniční skóre nejnižší podkategorie, za instituci G-SVI. Vzhledem k tomu, že určení na základě posouzení v rámci dohledu má tentýž cíl jako řádný postup stanovování skóre, měl by být kritériem, o které se toto posouzení opírá, také systémový význam banky pro globální finanční trh a globální ekonomiku, a to v souladu s metodikou, kterou používá Basilejský výbor pro bankovní dohled. Riziko úpadku banky by nemělo být kritériem, neboť je již zohledněno v ostatních obezřetnostních požadavcích, mimo jiné v hodnotě celkové rizikové expozice, a případně v dalších kapitálových požadavcích, jako je kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(10)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2).
(11)
Toto nařízení by se mělo použít od 1. ledna 2015, neboť požadavek na udržování kapitálové rezervy pro G-SVI stanovený v čl. 131 odst. 4 směrnice 2013/36/EU se použije a bude postupně zaváděn od 1. ledna 2016. Z toho důvodu a s cílem včas informovat instituce o kapitálové rezervě pro G-SVI, která pro ně bude platit, a poskytnout jim dostatek času na zvýšení požadovaného kapitálu, by měly být instituce G-SVI určeny nejpozději počátkem roku 2015.
(12)
Požadavek kapitálové rezervy pro G-SVI by měl být zaváděn postupně po dobu tří let podle čl. 162 odst. 5 směrnice 2013/36/EU: první krok požadavku uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. a) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2016 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí počátkem roku 2015, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Druhý krok požadavku kapitálové rezervy pro G-SVI uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. b) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2017 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí do konce roku 2015 nebo nejpozději počátkem roku 2016, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení upřesňuje metodiku, podle níž orgán uvedený v čl. 131 odst. 1 směrnice 2013/36/EU (dále jen „relevantní orgán“) členského státu určuje na konsolidovaném základě dotčený subjekt jako globální systémově významnou instituci (G-SVI), a metodiku pro vymezení podkategorií G-SVI a zařazení institucí do těchto podkategorií podle jejich systémového významu, a v rámci této metodiky také lhůty a údaje, které mají být pro uvedené určení použity.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„dotčeným subjektem“ mateřská instituce v EU nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo instituce, která není dceřiným podnikem mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU;
2)
„hodnotou ukazatele“ pro každý ukazatel stanovený v článku 6 a pro každý dotčený subjekt ve vzorku individuální hodnota ukazatele a pro každou banku povolenou ve třetí zemi srovnatelná individuální hodnota ukazatele zveřejňovaná v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni;
3)
„jmenovatelem“ pro každý ukazatel celková souhrnná výše hodnot ukazatelů dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích obsažených ve vzorku;
4)
„hraničním skóre“ hodnota skóre, která určuje nejnižší hranici a hranice mezi pěti kategoriemi definovanými v čl. 131 odst. 9 směrnice 2013/36/EU.
Článek 3
Společné parametry metodiky
1. Orgán EBA určí vzorek institucí nebo skupin, jejichž hodnoty ukazatelů mají být používány jako referenční hodnoty reprezentující globální bankovní sektor pro účely výpočtu skóre, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, konkrétně vzorek, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled k určování globálních systémově významných bank, a do 31. července každého roku vyrozumí relevantní orgány dotčených subjektů zahrnutých do vzorku.
Vzorek se skládá z dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích a obsahuje 75 největších z nich podle celkové expozice definované v čl. 6 odst. 1, jakož i dotčené subjekty určené jako instituce G-SVI a banky ve třetích zemích, které byly určeny jako globální systémově významné instituce v předešlém roce.
Orgán EBA vyloučí nebo doplní dotčené subjekty nebo banky povolené ve třetích zemích, pokud to bude nutné k zajištění přiměřeného referenčního systému pro posouzení systémového významu odrážejícího globální finanční trhy a globální ekonomiku, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, včetně vzorku, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled.
2. Relevantní orgán oznámí orgánu EBA nejpozději do 31. července každého roku hodnoty ukazatelů každého dotčeného podniku s hodnotou expozice vyšší než 200 miliard EUR, který je v jurisdikci relevantního orgánu povolen. Relevantní orgán zajistí, aby byly hodnoty ukazatelů totožné s hodnotami předanými Basilejskému výboru pro bankovní dohled a s hodnotami, které dotčený subjekt zveřejní podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1030/2014 (3). Relevantní orgán použije vzory stanovené v uvedeném nařízení.
3. Orgán EBA vypočítá jmenovatele na základě hodnot ukazatelů oznámených relevantním orgánem podle odstavce 2, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, zejména na jmenovatele zveřejněné Basilejským výborem pro bankovní dohled za daný rok, a oznámí je relevantním orgánům. Jmenovatelem ukazatele je souhrnná částka hodnot ukazatelů za všechny dotčené subjekty a banky povolené ve třetích zemích obsažené ve vzorku, oznámených za dotčené subjekty podle odstavce 2 a zveřejněných bankami povolenými ve třetích zemích k 31. červenci příslušného roku.
Článek 4
Postup určování
1. Relevantní orgán nejpozději do 15. prosince každého roku vypočte skóre dotčených subjektů zařazených do vzorku oznámeného orgánem EBA, které jsou povoleny v jurisdikci orgánu. Jestliže relevantní orgán při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU, poskytne tento orgán podrobné písemné prohlášení o důvodech svého posouzení orgánu EBA nejpozději 15. prosince každého roku.
2. Určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a jeho zařazení do podkategorie vstupuje v účinnost k 1. lednu druhého roku následujícího po kalendářním roce, kdy byly stanoveny jmenovatele v souladu s článkem 3.
Článek 5
Určení jako instituce G-SVI, stanovení skóre a zařazení do podkategorií
1. Hodnoty ukazatelů vycházejí z údajů dotčeného subjektu vykázaných ke konci předchozího účetního období na konsolidovaném základě, a u bank povolených ve třetích zemích z údajů zveřejněných v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni. Relevantní orgány mohou použít hodnoty ukazatelů dotčených subjektů, jejichž účetní období končí 30. června, odvozené od jejich situace k 31. prosinci.
2. Relevantní orgán stanoví skóre každého dotčeného subjektu ve vzorku jako prostý průměr skóre kategorií, s výhradou maximálního skóre kategorie ve výši 500 základních bodů za kategorii hodnotící nahraditelnost. Skóre každé kategorie se vypočítá jako prostý průměr hodnot vyplývajících z vydělení hodnot ukazatele dané kategorie jmenovatelem ukazatele, který oznámí orgán EBA. Skóre se vyjadřují v základních bodech a zaokrouhlují na nejbližší celý základní bod.
3. Nejnižší hraniční skóre činí 130 základních bodů. Podkategorie se přiřazují takto:
a)
podkategorie 1 zahrnuje skóre od 130 do 229 základních bodů;
b)
podkategorie 2 zahrnuje skóre od 230 do 329 základních bodů;
c)
podkategorie 3 zahrnuje skóre od 330 do 429 základních bodů;
d)
podkategorie 4 zahrnuje skóre od 430 do 529 základních bodů;
e)
podkategorie 5 zahrnuje skóre od 530 do 629 základních bodů.
4. Relevantní orgán určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI, jestliže je skóre daného subjektu rovné nebo vyšší než nejnižší hraniční skóre. Rozhodnutí určit dotčený subjekt při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU jako instituci G-SVI se opírá o posouzení toho, zda by úpadek subjektu měl významný nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
5. Relevantní orgán zařadí instituci G-SVI do podkategorie podle skóre dané instituce. Rozhodnutí přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. a) směrnice 2013/36/EU se opírá o posouzení toho, zda by úpadek instituce G-SVI měl vyšší nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
6. Rozhodnutí podle odstavců 4 a 5 lze podpořit doplňkovými ukazateli, které nesmí být ukazateli pravděpodobnosti úpadku dotčeného subjektu. Tato rozhodnutí obsahují dobře doložené a ověřitelné kvantitativní a kvalitativní údaje.
Článek 6
Ukazatele
1. Kategorie, která měří velikost skupiny, obsahuje jeden ukazatel rovný celkové expozici skupiny, dále upřesněný v příloze.
2. Kategorie, která měří propojenost skupiny s finančním systémem, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva ve finančním systému;
b)
závazky ve finančním systému;
c)
cenné papíry v oběhu.
3. Kategorie, která měří nahraditelnost služeb nebo finanční infrastruktury poskytovaných skupinou, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva v úschově;
b)
platební činnost;
c)
upsané transakce na trzích dluhopisů a akciových trzích.
4. Kategorie, která měří složitost skupiny, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pomyslná hodnota mimoburzovních derivátů;
b)
aktiva zařazená na úrovni 3 reálné hodnoty měřené v souladu s nařízením Komise EU č. 1255/2012 (4);
c)
cenné papíry k obchodování a realizovatelné.
5. Kategorie, která měří přeshraniční činnost skupiny, obsahuje následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pohledávky napříč jurisdikcemi,
b)
závazky napříč jurisdikcemi.
6. U údajů vykázaných v měnách jiných než euro relevantní orgán použije odpovídající směnný kurz s přihlédnutím k referenčnímu směnnému kurzu zveřejněnému Evropskou centrální bankou a použitelnému dne 31. prosince a k mezinárodním normám. U ukazatele platební činnosti podle odst. 3 písm. b) použije relevantní orgán průměrné směnné kurzy za dotčený rok.
Článek 7
Přechodná ustanovení
Odchylně od prvního pododstavce čl. 3 odst. 1 orgán EBA stanoví vzorek pro určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI pro rok 2014 do 14. ledna 2015. Do 21. ledna 2015 relevantní orgány oznámí orgánu EBA hodnoty ukazatelů pro dotčené subjekty v uvedeném vzorku na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Na základě těchto hodnot ukazatelů orgán EBA do 30. ledna 2015 vypočte jmenovatele pro rok 2014. Relevantní orgány na základě uvedených jmenovatelů stanoví skóre dotčených subjektů pro rok 2014. Rovněž určí instituce G-SVI a zařadí je do podkategorií. Relevantní orgán souběžně oznámí určené instituce G-SVI Komisi, Evropskému výboru pro systémová rizika a Evropskému orgánu pro bankovnictví a zveřejní jejich názvy spolu s jejich skóre za rok 2014 do 28. února 2015.
Odchylně od čl. 4 odst. 2 se určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a podkategorie, do které je tento dotčený subjekt zařazen, na základě skóre za rok 2014 použije od 1. ledna 2016.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. října 2014.
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1222/2014
av den 8 oktober 2014
om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av metoden för att identifiera globala systemviktiga institut och för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 131.18, och
av följande skäl:
(1)
Direktiv 2013/36/EU ger medlemsstaternas behöriga eller utsedda myndigheter befogenhet att införa högre kapitalbaskrav för globala systemviktiga institut för att kompensera för den högre risk som sådana institut utgör för det finansiella systemet och den potentiella effekten för skattebetalarna om ett sådant institut fallerar. I direktivet anges vissa grundläggande principer för en metod för att identifiera globala systemviktiga institut och placera dem i olika underkategorier efter deras systemvikt. I enlighet med denna placering kommer de att omfattas av ett ytterligare krav på kärnprimärkapital, dvs. bufferten för globala systemviktiga institut. Denna metod för identifiering och placering av sådana institut utgår från fem kategorier baserade på en banks systembetydelse för den globala finansiella marknaden, och specificeras ytterligare i denna förordning.
(2)
För att följa tillvägagångssättet i direktiv 2013/36/EU bör denna förordning beakta de standarder för metoden för bedömning av globala systemviktiga banker och för ett högre förlustabsorptionskrav som antagits av Baselkommittén för banktillsyn och som grundas på det ramverk för globala systemviktiga finansiella institut som fastställts av rådet för finansiell stabilitet (FSB) i anslutning till rapporten Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines.
(3)
I direktiv 2013/36/EU klargörs att metoden för identifiering och placering av institut harmoniseras i alla medlemsstater genom att man använder enhetliga och transparenta bedömningsgrunder för att fastställa enheters totala poängtal som ett mått på deras systemviktighet. För att säkerställa att stickprovet av banker och bankgrupper, vilket bör bestå av institut från unionen och institut som auktoriserats i tredjeländer och bör utgöra en referens som återspeglar det globala finansiella systemet, är enhetligt för hela unionen, bör Europeiska bankmyndigheten (EBA) fastställa stickprovet. Uteslutningar från och tillägg till stickprovet utifrån en tillsynsbedömning bör ske enbart i syfte att stickprovet ska utgöra en referens och bör inte baseras på andra skäl.
(4)
Processen för att identifiera globala systemviktiga institut bör baseras på jämförbara data och beakta att institut behöver tydlighet när det gäller huruvida och i vilken utsträckning ett buffertkrav kommer att gälla för dem, och således bör tidsfrister och förfaranden för den processen ingå i metoden. Eftersom identifieringen av globala systemviktiga institut bör baseras på aktuella data för stickprovet av stora globala bankgrupper, varav några auktoriserats i tredjeländer, kommer emellertid de data som behövs inte att vara tillgängliga förrän under andra halvåret varje år. För att ett institut ska kunna iaktta de krav som följer av dess status som ett globalt systemviktigt institut bör ett buffertkrav få verkan ungefär ett år efter det att institutet identifierats som ett globalt systemviktigt institut.
(5)
I direktiv 2013/36/EU anges fem kategorier av systembetydelse, baserade på kvantifierbara indikatorer. För att minimera den administrativa bördan för institut och myndigheter är dessa kategorier identiska med de som används av Baselkommittén för banktillsyn. För den ytterligare utformningen av kvantifierbara indikatorer bör denna förordning följa samma tillvägagångssätt. Indikatorerna bör väljas så att de återspeglar olika aspekter av potentiella negativa externa effekter av en enhets fallissemang och enhetens kritiska funktioner för det finansiella systemets stabilitet. Referenssystemet för bedömning av systembetydelse bör vara de globala finansiella marknaderna och den globala ekonomin.
(6)
För att kunna ange en noggrann metod för identifiering och klassificering av globala systemviktiga institut i enlighet med de grundläggande reglerna i direktiv 2013/36/EU är det viktigt att tydligt avgränsa begreppen relevant enhet, indikatorvärde, nämnare och gränsvärde, genom att definiera dem i denna förordning.
(7)
Systembetydelsen för en viss bankgrupp mätt med hjälp av indikatorer på gruppnivå bör uttryckas som ett individuellt totalt poängtal för ett visst år, som uttrycker bankgruppens position i förhållande till andra enheter i stickprovet. Banker bör identifieras som globala systemviktiga institut på grundval av detta totala poängtal och placeras i respektive underkategori för vilka olika kapitalbuffertkrav kommer att gälla. Vid beräkningen av poängtalet som ett genomsnitt av kategoripoängtalen bör var och en av de fem kategorierna ha en viktning av 20 %. Vid beräkningen av det totala poängtalet bör ett tak gälla för kategorin som avser ersättande med tanke på att denna kategori, utifrån en analys av data fram till och med 2013, visat sig ha en oproportionellt stor inverkan på poängtalet för banker som har en dominerande ställning inom tillhandahållandet av betalnings-, garanti- och tillgångsförvaringstjänster.
(8)
Relevanta myndigheter bör med hjälp av en sund tillsynsbedömning kunna omplacera ett globalt systemviktigt institut från en lägre underkategori till en högre underkategori eller utse en enhet till ett globalt systemviktigt institut även om den har ett totalt poängtal som underskrider gränsvärdet för den lägsta underkategorin. Eftersom en sådan identifiering med hjälp av tillsynsbedömning har samma mål som den regelbundna poängbedömningen bör kriteriet för denna tillsynsbedömning också vara bankens systembetydelse för den globala finansiella marknaden och den globala ekonomin, i överensstämmelse med den metod som används av Baselkommittén för banktillsyn. Fallissemangsrisken för en bank bör inte utgöra ett kriterium, eftersom den risken redan beaktas i andra tillsynskrav, däribland det totala riskvägda exponeringsbeloppet och, i tillämpliga fall, de ytterligare kapitalbaskraven som exempelvis systemriskbufferten.
(9)
Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som EBA lagt fram för kommissionen.
(10)
EBA har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den intressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).
(11)
Denna förordning bör tillämpas från och med den 1 januari 2015, eftersom buffertkravet för globala systemviktiga institut enligt artikel 131.4 i direktiv 2013/36/EU kommer att gälla och fasas in från och med den 1 januari 2016. Av detta skäl och för att instituten i god tid ska kunna informeras om det buffertkrav som gäller för dem och ge dem tillräckligt med tid att anskaffa nödvändigt kapital, bör de globala systemviktiga instituten identifieras senast i början av 2015.
(12)
Buffertkravet för globala systemviktiga institut bör fasas in under en period av tre år i enlighet med artikel 162.5 i direktiv 2013/36/EU: det första steget enligt artikel 162.5 a i direktivet bör gälla från och med den 1 januari 2016 för de globala systemviktiga institut som de relevanta myndigheterna har identifierat i början av 2015, på grundval av data vid räkenskapsårsavslut före juli 2014. Det andra steg som avses i artikel 162.5 b i direktivet bör gälla från och med den 1 januari 2017 för de globala systemviktiga institut som de relevanta myndigheterna har identifierat vid utgången av 2015 eller senast i början av 2016, på grundval av data vid räkenskapsårsavslut före juli 2015.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
I denna förordning fastställs metoden enligt vilken den medlemsstatsmyndighet som avses i artikel 131.1 i direktiv 2013/36/EU (nedan kallad den relevanta myndigheten) ska identifiera en relevant enhet på gruppnivå som ett globalt systemviktigt institut, metoden för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut och placera sådana institut i dessa underkategorier utifrån deras systembetydelse och, som en del av detta, de tidsfrister och data som ska användas för identifieringen.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. relevant enhet : ett moderinstitut inom EU eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU, eller ett institut som inte utgör ett dotterföretag till ett moderinstitut inom EU eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU.
2. Indikatorvärde : det individuella värdet på varje indikator enligt artikel 6 för varje relevant enhet i stickprovet och, för varje bank som auktoriserats i ett tredjeland, ett jämförbart individuellt värde som offentliggjorts i enlighet med internationellt överenskomna standarder.
3. Nämnare : för varje indikator det totala aggregerade värdet av indikatorvärdena för de relevanta enheter och i tredjeländer auktoriserade banker som ingår i stickprovet.
4. Gränsvärde : ett poängtal som bestämmer den understa gränsen och gränserna mellan de fem underkategorier som definieras i artikel 131.9 i direktiv 2013/36/EU.
Artikel 3
Gemensamma bedömningsgrunder för metoden
1. För beräkning av poängtalen ska EBA identifiera ett stickprov av institut eller grupper vars indikatorvärden ska användas som representativa referensvärden för den globala banksektorn, med beaktande av internationellt överenskomna standarder, särskilt det stickprov som används av Baselkommittén för banktillsyn för identifiering av globala systemviktiga banker, och meddela de relevanta myndigheterna de relevanta enheter som ingår i stickprovet senast den 31 juli varje år.
Stickprovet ska bestå av relevanta enheter och i tredjeländer auktoriserade banker och innefatta de 75 största av dem, baserat på den totala exponering som definieras i artikel 6.1, samt de relevanta enheter som utsetts till globala systemviktiga institut och de banker i tredjeländer som utsetts till globala systemviktiga banker under det föregående året.
EBA ska utesluta eller lägga till relevanta enheter eller i tredjeländer auktoriserade banker om och i den utsträckning som krävs för att uppnå ett tillfredsställande referenssystem för att bedöma systembetydelsen vilket återspeglar de globala finansiella marknaderna och den globala ekonomin, med beaktande av internationellt överenskomna standarder, däribland det stickprov som används av Baselkommittén för banktillsyn.
2. Den relevanta myndigheten ska senast den 31 juli varje år rapportera till EBA indikatorvärdena för alla relevanta enheter med en exponering på över 200 miljarder euro som auktoriserats inom dess jurisdiktion. Den relevanta myndigheten ska se till att indikatorvärdena är identiska med dem som lämnats till Baselkommittén för banktillsyn och med dem som offentliggjorts av den berörda relevanta enheten i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1030/2014 (3). Den relevanta myndigheten ska använda de mallar som anges i den förordningen.
3. EBA ska beräkna nämnarna på grundval av de indikatorvärden som rapporterats av den relevanta myndigheten i enlighet med punkt 2 och med beaktande av internationellt överenskomna standarder, i synnerhet de nämnare som offentliggjorts av Baselkommittén för banktillsyn för det året, och meddela dem till de relevanta myndigheterna. Nämnaren för en indikator ska utgöras av det aggregerade beloppet av indikatorvärdena för samtliga relevanta enheter och i tredjeländer auktoriserade banker vilka ingår i stickprovet, som de rapporterats för relevanta enheter enligt punkt 2 och offentliggjorts av banker som auktoriserats i tredjeländer per den 31 juli för det relevanta året.
Artikel 4
Identifieringsförfarande
1. Den relevanta myndigheten ska senast den 15 december varje år beräkna poängtalen för de relevanta enheter som ingår i det stickprov som meddelats av EBA och som auktoriserats inom dess jurisdiktion. När den relevanta myndigheten med hjälp av en sund tillsynsbedömning utser en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.10 b i direktiv 2013/36/EU ska den lämna en skriftlig detaljerad redogörelse för skälen till bedömningen till EBA senast den 15 december varje år.
2. Identifieringen av en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut och placeringen i en underkategori ska få verkan den 1 januari det andra året efter det kalenderår då nämnarna har fastställts i enlighet med artikel 3.
Artikel 5
Identifiering av globala systemviktiga institut, fastställande av poängtal och placering i underkategorier
1. Indikatorvärdena ska baseras på rapporterade data på gruppnivå för den relevanta enheten vid det senaste räkenskapsårsavslutet och, för i tredjeländer auktoriserade banker, på data som offentliggjorts i enlighet med internationellt överenskomna standarder. De relevanta myndigheterna får i fråga om de relevanta enheter vars räkenskapsår avslutas den 30 juni använda indikatorvärden som baseras på institutens ställning per den 31 december.
2. Den relevanta myndigheten ska fastställa poängtalet för varje relevant enhet i stickprovet som det aritmetiska medelvärdet av kategoripoängtalen, med förbehåll för att kategoripoängtalet för kategorin som avser ersättande inte får överskrida 500 baspunkter. Varje kategoripoängtal ska beräknas som det aritmetiska medelvärdet av de värden som följer av att man dividerar vart och ett av indikatorvärdena i den kategorin med den nämnare för indikatorn som meddelats av EBA. Poängtalen ska uttryckas som baspunkter och avrundas till närmaste heltal.
3. Det lägsta gränsvärdet ska vara 130 baspunkter. Följande underkategorier ska användas:
a)
Underkategori 1 omfattande poängtal från 130 till 229 baspunkter.
b)
Underkategori 2 omfattande poängtal från 230 till 329 baspunkter.
c)
Underkategori 3 omfattande poängtal från 330 till 429 baspunkter.
d)
Underkategori 4 omfattande poängtal från 430 till 529 baspunkter.
e)
Underkategori 5 omfattande poängtal från 530 till 629 baspunkter.
4. Den relevanta myndigheten ska identifiera en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut när poängtalet för den enheten minst motsvarar det lägsta gränsvärdet. Ett beslut om att med hjälp av en sund tillsynsbedömning utse en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.10 b i direktiv 2013/36/EU ska baseras på en bedömning av huruvida enhetens fallissemang skulle få en stor negativ effekt på den globala finansiella marknaden och den globala ekonomin.
5. Den relevanta myndigheten ska placera ett globalt systemviktigt institut i en underkategori i enlighet med dess poängtal. Ett beslut om att med hjälp av en sund tillsynsbedömning omplacera ett globalt systemviktigt institut från en lägre till en högre underkategori i enlighet med artikel 131.10 a i direktiv 2013/36/EU ska baseras på en bedömning av huruvida enhetens fallissemang skulle få en större negativ effekt på den globala finansiella marknaden och den globala ekonomin.
6. De beslut som avses i punkterna 4 och 5 får stödjas av hjälpindikatorer, som inte får utgöras av indikatorer för sannolikheten för fallissemang hos den relevanta enheten. Besluten ska innefatta väl dokumenterade och kontrollerbara kvantitativa och kvalitativa uppgifter.
Artikel 6
Indikatorer
1. Kategorin som avser gruppens storlek ska bygga på en indikator som mäter gruppens totala exponering, enligt ytterligare specifikation i bilagan.
2. Kategorin som avser graden av gruppens sammanlänkning med det finansiella systemet ska bygga på samtliga följande indikatorer, enligt ytterligare specifikation i bilagan:
a)
Tillgångar hos andra finansiella institut.
b)
Skulder till andra finansiella institut.
c)
Utestående värdepapper.
3. Kategorin som avser möjligheten att ersätta de tjänster eller den finansiella infrastruktur som gruppen tillhandahåller ska bygga på samtliga följande indikatorer, enligt ytterligare specifikation i bilagan:
a)
Tillgångar under förvaring.
b)
Gjorda betalningar.
c)
Garanterade transaktioner på skuldinstrument- och aktiemarknader.
4. Kategorin som avser gruppens komplexitet ska bygga på samtliga följande indikatorer, enligt ytterligare specifikation i bilagan:
a)
Det teoretiska beloppet av OTC-derivat.
b)
Tillgångar som ingår i verkligt värde på nivå 3, mätt i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 1255/2012 (4).
c)
Värdepapper som innehas för handel samt värdepapper som kan säljas.
5. Kategorin som avser gruppens gränsöverskridande verksamhet ska bygga på följande indikatorer, enligt ytterligare specifikation i bilagan:
a)
Fordringar över jurisdiktionsgränserna.
b)
Skulder över jurisdiktionsgränserna.
6. När det gäller data som rapporteras i annan valuta än euro ska den relevanta myndigheten använda en lämplig växelkurs, med hänsyn till den av Europeiska centralbanken offentliggjorda referensväxelkurs som var tillämplig den 31 december och internationella standarder. I fråga om indikatorn avseende gjorda betalningar enligt punkt 3 b ska den relevanta myndigheten använda de genomsnittliga växelkurserna för året i fråga.
Artikel 7
Övergångsbestämmelser
Genom undantag från artikel 3.1 första stycket ska EBA fastställa stickprovet för identifiering av en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut för 2014 senast den 14 januari 2015. De relevanta myndigheterna ska senast den 21 januari 2015 rapportera till EBA indikatorvärdena för relevanta enheter inom det stickprovet på grundval av data vid räkenskapsårsavslut före juli 2014. På grundval av dessa indikatorvärden ska EBA beräkna nämnarna för 2014 senast den 30 januari 2015. De relevanta myndigheterna ska fastställa poängtalen för relevanta enheter för 2014 på grundval av dessa nämnare. De ska också identifiera globala systemviktiga institut och placera dem i underkategorier. Samtidigt ska de relevanta myndigheterna meddela kommissionen, Europeiska systemrisknämnden och EBA vilka globala systemviktiga institut som identifierats och offentliggöra deras namn samt deras poängtal för 2014 senast den 28 februari 2015.
Genom undantag från artikel 4.2 ska identifieringen av en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut och den underkategori enheten ska placeras i utifrån poängtalen för 2014 tillämpas från och med den 1 januari 2016.
Artikel 8
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdat i Bryssel den 8 oktober 2014.