PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1153/2012
av den 3 december 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2006 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av sämskläder, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 58,9 %.
2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(2)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande (3) om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 14 juni 2011 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av UK Leather Federation (nedan kallad sökanden), som företräder unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av sämskläder.
(3)
Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt kommer att fortsätta om de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 13 september 2011 i Europeiska unionens officiella tidning (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
4. Undersökning
4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(5)
Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 juli 2010-30 juni 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(6)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer, användare i unionen som man visste var berörda och företrädarna för exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(7)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet och icke-närstående importörer, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(8)
Ett stickprovsförfarande tillämpades avseende unionstillverkarna, och av tre kända unionstillverkare utsågs två grupper av tillverkare att ingå i urvalet.
(9)
Sex kända exporterande tillverkare i Kina kontaktades. Inget av dessa företag samarbetade emellertid i undersökningen.
(10)
När det gäller importörer identifierades 35 icke-närstående importörer av sämskläder i unionen och dessa uppmanades att lämna in uppgifter för ett stickprovsförfarande. Endast två av dem gav sig till känna och var villiga att samarbeta vid översynen. Ett stickprovsförfarande var följaktligen inte nödvändigt för icke-närstående importörer.
(11)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de utvalda grupperna av unionstillverkare och de två icke-närstående importörer som samarbetade. Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina samarbetade vid översynen och ingen relevant konsumentorganisation lämnade in uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.
(12)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning och därav följande skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande berörda parter:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Förenade kungariket, och
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Italien.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(13)
Den produkt som är föremål för denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, det vill säga sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder och kombinationssämskläder som crust, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten) och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90.
(14)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
(15)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de gällande åtgärderna upphörde att gälla.
1. Inledande anmärkningar
(16)
Som det anges i skäl 9 var ingen av de sex exporterande tillverkare i Kina som kontaktades villig att samarbeta i undersökningen, och slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta måste grundas på tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som lämnats av sökanden, inbegripet uppgifter i begäran om översyn, och statistik, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Jämförbart land
(17)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett jämförbart land till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
(18)
I den ursprungliga undersökningen användes Förenta staterna som jämförbart land för att fastställa normalvärdet. Den enda tillverkare av sämskläder som var verksam i Förenta staterna vid tiden för den ursprungliga undersökningen har sedan dess stängt sin produktionsanläggning. Denna tillverkare har sedan dess importerat sitt sämskläder från ett konsortium i Turkiet. Eftersom det inte längre finns någon betydande tillverkning av sämskläder i Förenta staterna, uppgavs i tillkännagivandet om inledande att andra länder, nämligen Nya Zeeland, Turkiet och Indien, skulle användas som jämförbara länder vid översynen. Potentiella tillverkare i Nya Zeeland, Turkiet och Indien kontaktades, men ingen av dem var villig att samarbeta.
(19)
Eftersom det inte fanns någon tillverkare i de jämförbara länderna som var villig att samarbeta, bestämdes normalvärdet på grundval av uppgifter om genomsnittspriset på den indiska importen till unionen, vilka hämtades ur Eurostats importstatistik för översynsperioden. Indien var nämligen det land som hade störst importvolym till unionen. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av uppgifter om det genomsnittliga priset på den kinesiska importen till unionen, vilka hämtades ur Eurostats importstatistik för översynsperioden. På dessa grunder fastställdes dumpningsmarginalen som skillnaden mellan det genomsnittspris på den indiska importen till unionen som användes som normalvärde och det genomsnittspris på den kinesiska importen som användes som exportpris. Dumpningsberäkningen resulterade i en dumpningsmarginal på 64 %.
2.2 Utveckling av importen om åtgärderna upphävs
(20)
Utöver undersökningen av huruvida dumpning förekom under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i denna undersökning, bygger slutsatserna nedan på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som lämnats i begäran om översyn, uppgifter som lämnats av sökanden och uppgifter från Eurostat.
(21)
Följande aspekter undersöktes: utvecklingen av importen från Kina, de exporterande tillverkarnas produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet samt unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om priser och volymer.
(22)
Som det anges i skäl 32 visar en jämförelse mellan importen från Kina och unionsindustrins priser att det under översynsperioden förelåg ett betydande prisunderskridande (51,6 %). Unionsmarknaden är fortfarande attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare när det gäller såväl pris som volymer. Denna omständighet förstärks av att det sedan åtgärderna infördes och importen från Kina minskade finns en betydande tillgänglig produktionskapacitet i Kina. Redan innan åtgärderna infördes tredubblade Kina sin marknadsandel för denna produkt på unionsmarknaden - från 10,7 % 2001 till 31,7 % 2004. Dessutom är de kinesiska exportpriserna till unionen fortfarande högre än på marknaderna i vissa andra tredjeländer, vilket gör unionsmarknaden attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare.
(23)
Analysen ovan visar att den kinesiska exporten fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser, med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt mot bakgrund av analysen av prisnivåerna i unionen och den tillgängliga kapaciteten i Kina kan slutsatsen dras att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs.
D. SKADA
1. Unionsindustrin
(24)
I unionen tillverkas den likadana produkten av tre (grupper av) företag. Två av dessa företräds av sökanden och har sitt säte i Förenade kungariket respektive Italien, med viss bearbetning i Polen och Rumänien. En tredje tillverkare har sitt säte i Italien och stöder begäran om översyn. Alla övriga tillverkare av sämskläder rapporteras ha stängt sina produktionsanläggningar sedan 2006, när de ursprungliga åtgärderna infördes.
(25)
Unionens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen fastställdes på grundval av de utvalda unionstillverkarnas svar på frågeformuläret samt grundläggande makrodata som den tredje tillverkaren lämnade i samband med förfarandet för att fastställa unionsindustrins ställning och stickprovsförfarandet. Dessa företag utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (nedan kallad unionsindustrin). De två utvalda tillverkarna svarar för 80 % av tillverkningen i unionen.
(26)
Eftersom de mikroekonomiska skadeindikatorerna grundar sig på uppgifter från endast två företag, presenteras de i indexerad form i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
2. Förbrukningen på unionsmarknaden
(27)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat.
(28)
Det bör påpekas att sedan 2010 har betydande volymer av billigt sämskläder exporterats till den övriga unionen via Spanien (denna export har en marknadsandel på omkring 31 %). Spanien har inte längre någon tillverkning av den likadana produkten, men försäljningen av sämskläder från Spanien till den övriga unionen överstiger importen. Dessa volymer har räknats med i förbrukningen. Mellan 2008 och översynsperioden ökade förbrukningen i unionen med 26 % och den huvudsakliga ökningen inträffade mellan 2009 och 2010.
Tabell 1
2008
2009
2010
ÖP
Total förbrukning i unionen (i tusen kvadratfot) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Importen från Kina
a) Volym och marknadsandel
(29)
När åtgärderna infördes 2006 minskade den kinesiska importen betydligt och är fortfarande ganska begränsad, motsvarande en marknadsandel på omkring 4 % under översynsperioden. Detta oaktat ökade importvolymen från Kina med 9 procentenheter under skadeundersökningsperioden och uppgick till 1 103 330 kvadratfot under översynsperioden. Den kinesiska importen ökade emellertid inte i samma takt som förbrukningen i unionen, och därför minskade dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden.
Tabell 2
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från det berörda landet (i tusen kvadratfot) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Marknadsandel för importen från det berörda landet (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Pris
i) Prisutveckling
(30)
Genomsnittspriset på den kinesiska importen varierade under skadeundersökningsperioden. Jämfört med 2008 ökade priset inledningsvis 2009, men föll med 13 % 2010, för att under översynsperioden åter nå samma nivå som 2008.
Tabell 3
2008
2009
2010
ÖP
Pris på importen från det berörda landet (euro/kvadratfot) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Prisunderskridande
(31)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med de kinesiska exportörernas motsvarande vägda genomsnittliga priser cif. Unionsindustrins försäljningspriser justerades i synnerhet för kreditkostnader, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik. Priserna cif för exporten från Kina erhölls från Eurostat och justerades för att täcka alla kostnader för tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen (landningspris).
(32)
Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten under översynsperioden underskred unionsindustrins priser med omkring 51,6 %.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(33)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.
(34)
För skadeanalysen fastställdes skadeindikatorer på följande två nivåer:
-
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser och dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionsindustrin, på grundval av uppgifter som hämtades från de utvalda företagens fullständiga svar på frågeformuläret och makrodata som lämnades av den tredje unionstillverkaren.
-
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) grundade sig på uppgifter som hämtades från de utvalda företagens vederbörligen kontrollerade svar på frågeformuläret. Dessa uppgifter anses vara representativa för hela unionsindustrin. Eftersom dessa indikatorer endast avser två företag, kan kommissionen enligt artikel 19 i grundförordningen av sekretesskäl inte lämna ut de absoluta siffrorna, och därför anges endast index nedan.
a) Makroekonomiska indikatorer
4.1 Produktion
(35)
Sedan 2008 har produktionen i unionen minskat kontinuerligt och var under översynsperioden 12 % lägre än 2008, trots att förbrukningen samtidigt hade ökat med 26 %.
Tabell 4
2008
2009
2010
ÖP
Produktion (i tusen kvadratfot) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(36)
Produktionskapaciteten var oförändrad mellan 2008 och översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var lågt redan 2008, men sjönk med ytterligare 7 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden, på grund av den minskande produktionen mellan 2008 och översynsperioden.
Tabell 5
2008
2009
2010
ÖP
Produktionskapacitet (i tusen kvadratfot) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Försäljningsvolym
(37)
Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade med 5 % mellan 2008 och 2009, men föll med 2 % 2010, för att åter öka under översynsperioden. Försäljningsvolymen ökade med totalt 9 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 6
2008
2009
2010
ÖP
Försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i tusen kvadratfot) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Marknadsandel
(38)
Mellan 2008 och 2009 lyckades unionsindustrin öka sin marknadsandel med 1 % från en redan låg nivå på 23 % 2008, men därefter minskade marknadsandelen med 4 procentenheter och var endast 20 % under översynsperioden.
Tabell 7
2008
2009
2010
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Tillväxt
(39)
Mellan 2008 och översynsperioden, samtidigt som förbrukningen i unionen ökade med 26 %, ökade unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionsmarknaden med endast 9 % och deras marknadsandel minskade med 3 procentenheter. Unionstillverkarna kunde alltså inte dra nytta av marknadens tillväxt.
4.6 Sysselsättning
(40)
Efter en inledande kraftig minskning av sysselsättningen med 9 % mellan 2008 och 2009 fortsatte sysselsättningsnivån i unionsindustrin att minska. Av 74 anställda 2008 fanns endast 59 kvar under översynsperioden, vilket innebär en total minskning med 19 %.
Tabell 8
2008
2009
2010
ÖP
Sysselsättning avseende den berörda produkten (personer) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivitet
(41)
Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, ökade med 9 % mellan 2008 och översynsperioden. Detta speglar den omständigheten att sysselsättningen minskade i en snabbare takt än produktionen.
Tabell 9
2008
2009
2010
ÖP
Produktivitet (kvadratfot per anställd) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(42)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet var oförändrade mellan 2008 och översynsperioden. Som det anges ovan underskred den dumpade kinesiska importen avsevärt unionsindustrins priser. Prisnivån bibehölls på bekostnad av att unionsindustrin förlorade en del av sin marknadsandel.
Tabell 10
2008
2009
2010
ÖP
Enhetspris på unionsmarknaden (euro/kvadratfot) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Dumpningsmarginalens storlek
(43)
Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna på importen från Kina kan den faktiska dumpningsmarginalens effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbar.
4.10 Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(44)
Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation fortfarande är bräcklig och sårbar, trots de antidumpningsåtgärder som infördes 2006. Någon egentlig återhämtning från den tidigare dumpningen kunde således inte konstateras och unionsindustrin anses fortfarande vara sårbar för de skadliga effekterna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden.
b) Mikroekonomiska indikatorer
4.11 Lager
(45)
Unionsindustrins utgående lager ökade med 31 % mellan 2008 och översynsperioden. Genom ytterligare analys var det möjligt att noggrannare bedöma utvecklingen av antalet månaders produktion i lager. Tillverkarna i urvalet höll omkring fem månaders produktion i lager 2008 (43 %), men trycket från den dumpade importen tvingade dem att under översynsperioden öka lagren till mer än sju månaders produktion (motsvarande 63 % av den totala årsproduktionen). Detta bekräftar slutsatsen att lagerutvecklingen visar att det föreligger en skadevållande situation.
Tabell 11
2008
2009
2010
ÖP
Utgående lager (kvadratfot) (15)
Konfidentiella affärsuppgifter
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Löner
(46)
Den genomsnittliga lönen per anställd var oförändrad mellan 2008 och 2009 samt mellan 2010 och översynsperioden. Den kraftiga ökningen med 20 % mellan 2009 och 2010 beror på att arbetskostnaderna för två av företagen i urvalet ökade kraftigt, trots att antalet anställda minskades.
Tabell 12
2008
2009
2010
ÖP
Årlig arbetskostnad per anställd (i tusen euro) (16)
Konfidentiella affärsuppgifter
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investeringar
(47)
De utvalda företagens årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten avsåg huvudsakligen underhåll och ökade med 21 % mellan 2008 och översynsperioden. Den kraftiga ökningen mellan 2010 och översynsperioden beror på att ett av företagen i urvalet köpte in viss utrustning 2011.
Tabell 13
2008
2009
2010
ÖP
Nettoinvesteringar (euro) (17)
Konfidentiella affärsuppgifter
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Lönsamhet och räntabilitet
(48)
Unionsindustrin gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och översynsperioden mer än fördubblades förlusterna (både i absoluta tal och uttryckt i procent av omsättningen).
(49)
Även räntabiliteten var negativ under hela skadeundersökningsperioden och försämrades med - 131 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden.
Tabell 14
2008
2009
2010
ÖP
Nettovinst av försäljningen i EU till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen) (18)
Konfidentiella affärsuppgifter
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde) (18)
Konfidentiella affärsuppgifter
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(50)
Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var negativt under hela skadeundersökningsperioden och försämrades med närmare - 300 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden.
Tabell 15
2008
2009
2010
ÖP
Kassaflöde (i euro) (19)
Konfidentiella affärsuppgifter
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital.
c) Verkningar av den dumpade importen och andra faktorer
4.16 Verkningar av den dumpade importen
(52)
Efter det att åtgärderna hade införts minskade den kinesiska importen avsevärt och den är fortfarande ganska begränsad, motsvarande en marknadsandel på omkring 4 % under översynsperioden. Prisjämförelsen mellan denna import och unionsindustrins priser visar emellertid att det föreligger ett betydande prisunderskridande (51,6 %). Eftersom sämskläder är en standardiserad produkt, produktdefinitionen är mycket snäv och de kinesiska varorna ur kvalitetssynpunkt liknar de europeiska varorna, pekar den kinesiska importens relativt ringa marknadsandel i kombination med det avsevärda prisunderskridandet på att den kinesiska importen har en betydande inverkan på unionsindustrins situation.
4.17 Import från andra länder
(53)
Det finns en betydande import från Indien, Turkiet och Nya Zeeland samt viss import från andra länder, och dessa innehade tillsammans en marknadsandel på 46 % under översynsperioden (jämfört med 60 % 2008).
(54)
När det gäller importen från Indien bör det påpekas att volymen är betydande och att marknadsandelen ökade från 11 % 2008 till 16 % under översynsperioden. Samtidigt är genomsnittspriserna på den indiska importen något lägre än unionstillverkarnas genomsnittspriser. Mot bakgrund av de betydande volymerna och prisskillnaden anses den indiska importen i viss mån bidra till unionsindustrins negativa ekonomiska situation. Samtidigt bör det påpekas att priserna på den indiska importen är mer än 60 % högre än på den dumpade kinesiska importen. Det anses därför inte troligt att denna begränsade inverkan på unionsindustrins aktuella situation skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till.
Tabell 16
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från Indien (i tusen kvadratfot) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Marknadsandel för importen från Indien (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Genomsnittspris på importen från Indien (euro/kvadratfot)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Det finns också en betydande import från Turkiet och denna innehade en marknadsandel på 10 % under översynsperioden (jämfört med 18 % 2008). Genomsnittspriserna på denna import är mycket högre än på sämskläder från Kina och ligger mycket nära unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för importen från Turkiet och dess relativt höga priser anses det att den inte skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till.
Tabell 17
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från Turkiet (i tusen kvadratfot) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Marknadsandel för importen från Turkiet (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Genomsnittspris på importen från Turkiet (euro/kvadratfot)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Även importen från Nya Zeeland är betydande och denna import innehade en marknadsandel på 7 % under översynsperioden, en ökning från 3 % 2008. Genomsnittspriserna på denna import är emellertid mycket högre än på sämskläder från Kina och till och med högre än unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av de relativt höga priserna på importen från Nya Zeeland anses det att inte heller denna import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till.
Tabell 18
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från Nya Zeeland (i tusen kvadratfot) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Marknadsandel för importen från Nya Zeeland (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Genomsnittspris på importen från Nya Zeeland (euro/kvadratfot)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Importen från resten av världen innehade en marknadsandel på 13 % under översynsperioden (jämfört med 27 % 2008). Genomsnittspriserna på denna import är mycket högre än på sämskläder från Kina och ligger nära unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för importen från resten av världen och dess relativt höga priser jämfört med importen av sämskläder från Kina anses det att inte heller denna import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till.
Tabell 19
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från resten av världen (i tusen kvadratfot) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Marknadsandel för importen från resten av världen (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Genomsnittspris på importen från resten av världen (euro/kvadratfot)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Den sammanlagda importen från alla övriga tredjeländer innehade en marknadsandel på 46 % under översynsperioden (jämfört med 60 % 2008). Genomsnittspriserna på denna import är mycket högre än på sämskläder från Kina och ligger mycket nära unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för importen från tredjeländer och dess relativt höga priser anses det att inte heller denna sammanlagda import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till.
Tabell 20
2008
2009
2010
ÖP
Importvolym från övriga länder (1 000 kvadratfot) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Marknadsandel för importen från övriga länder (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Genomsnittspris på importen från övriga länder (euro/kvadratfot)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Slutsats om unionsindustrins situation
(59)
Det finns endast tre tillverkare kvar i unionen (alla tre är små eller medelstora företag). Alla övriga tillverkare av sämskläder rapporteras ha stängt sina produktionsanläggningar sedan 2006, när de ursprungliga åtgärderna infördes. Denna utveckling kan anses bero på det allt större tryck som den kinesiska dumpade importen har utövat på unionsmarknaden, trots en situation med ökande förbrukning.
(60)
Skadeanalysen visar att unionsindustrins situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Framför allt sjönk produktionen med omkring 12 %, och även om försäljningen ökade något, ökade den mindre än förbrukningen, och unionstillverkarnas marknadsandel minskade följaktligen med 3 procentenheter.
(61)
Samtidigt visar analysen av de mikroekonomiska indikatorerna att unionsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde var negativa under hela skadeundersökningsperioden och försämrades ytterligare under översynsperioden.
(62)
Importen från Indien, Turkiet, Nya Zeeland och resten av världen har analyserats. Det anses att dessa importflöden inte, varken var för sig eller tillsammans, skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till.
(63)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har fortsatt att lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen samt att dess situation är mycket bräcklig och sårbar och långt ifrån det tillstånd som man kunde förvänta sig, om den hade återhämtat sig från den skada som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.
(64)
Slutsatsen dras också att den skadevållande situationen för unionsindustrin till övervägande del har orsakats av en fortsatt dumpad lågprisimport från Kina (om än i mindre kvantiteter).
E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
1. Den prognostiserade importvolymens och prisernas inverkan om åtgärderna upphävs
(65)
Även om importvolymerna från Kina har minskat betydligt efter det att åtgärderna infördes 2006, anses det att det fortfarande finns en betydande produktionskapacitet i Kina (se skäl 22). Denna outnyttjade kapacitet kan enkelt styras om mot unionsmarknaden, om åtgärderna upphävs.
(66)
Det anses att om åtgärderna upphävs, kommer de kinesiska exporterande tillverkarna med största sannolikhet att försöka återvinna eventuella förlorade marknadsandelar i unionen. Det betydande prisunderskridande som fastställdes vid undersökningen visar att prisnivåerna i unionen gör unionen till en mycket intressant marknad för den kinesiska importen (se skäl 22).
2. Slutsats om fortsatt skada
(67)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att fortsätta, om åtgärderna mot importen från Kina upphävs.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(68)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. å ena sidan unionsindustrins intresse och å andra sidan importörernas och användarnas intresse.
(69)
Det bör erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna.
(70)
Mot denna bakgrund undersöktes det om man, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt skadevållande dumpning, entydigt kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
2. Unionsindustrins intresse
(71)
Unionsindustrin, som består av små och medelstora företag, förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs, kommer unionsindustrins situation med all sannolikhet att försämras ytterligare.
3. Importörernas intresse
(72)
Två icke-närstående importörer samarbetade i undersökningen. Verksamheten avseende sämskläder står för endast en begränsad del av deras respektive omsättning. Det finns inga indikationer på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på deras verksamhet.
4. Användarnas och konsumenternas intresse
(73)
Inga användar- eller konsumentorganisationer gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande, vilket var fallet även i den ursprungliga undersökningen. Med beaktande av att det i den ursprungliga undersökningen ansågs att åtgärderna i fråga inte orimligt skulle påverka dessa parters intressen och mot bakgrund av deras fortsatta ovilja att samarbeta, kan slutsatsen dras att deras intressen inte kommer att påverkas av att åtgärderna bibehålls. Eftersom det finns en betydande import till konkurrenskraftiga priser från andra källor, kommer användarna och konsumenterna även i fortsättningen att ha ett brett urval av leverantörer som erbjuder produkten i fråga till rimliga priser.
5. Slutsats
(74)
Mot bakgrund av de omständigheter som beskrivs ovan dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som hindrar att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls.
G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(75)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(76)
Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att åtgärderna består av en värdetull på 58,9 %.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder och kombinationssämskläder som crust, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. En slutgiltig antidumpningstullsats på 58,9 % ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1.
3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 december 2012.