PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 484/2014
av den 12 maj 2014
om fastställande av tekniska genomförandestandarder för en central motparts hypotetiska kapital enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 50a.4 tredje stycket och 50c.3 tredje stycket, och
av följande skäl:
(1)
I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) ska institut etablerade i unionen för närvarande rapportera sin efterlevnad av kapitalbaskraven varje kvartal. För att minimera inkonsekvenserna mellan de rapporteringsreferensdatum som fastställts för institutionerna och de datum som gäller för centrala motparter för beräkning och rapportering av information om hypotetiskt kapital, bör de rapporteringsreferensdatum som fastställts för centrala motparter omfatta åtminstone de referensdatum som redan har fastställts för instituten. En tätare rapportering av information som avser hypotetiskt kapital skulle också innebära att clearingmedlemmar som är etablerade i tredjeländer kan ha olika rapporteringsdatum. Dessutom kan det finnas stora variationer i kapitalbaskraven och clearingmedlemmarna och deras behöriga myndigheter kan vilja övervaka dessa exponeringar oftare än en gång per kvartal så att de har en uppdaterad översyn av dessa krav.
(2)
Under normala förhållanden bör inte rapporteringsdatumena för centrala motparter fördröjas mer än en vecka med avseende på beräkningsdagen. En vecka ger centrala motparter tillräckligt med tid för att kunna utföra alla interna kontroller och slutföra den process för godkännande som krävs innan de begärda uppgifterna rapporteras. Om en central motpart utvecklar ett helt automatiserat system kan rapporteringsdatumet ligga nära beräkningsdagen. För närvarande kan det hända att centrala motparter inte har förmåga att fullfölja hela processen inom denna tidsfrist och de kan därför behöva utveckla sina interna processer och infrastrukturer. Mot denna bakgrund bör en övergångsbestämmelse införas för att ge centrala motparter tillräckligt med tid att utveckla nödvändiga interna förfaranden och infrastrukturer och samtidigt börja rapportera information som rör hypotetiskt kapital till sina clearingmedlemmar.
(3)
Enligt förordning (EU) nr 648/2012 ska de förluster som den centrala motparten ådrar sig när en clearingmedlem fallerar i första hand täckas av den ursprungliga marginalsäkerheten och denna clearingmedlems bidrag till obeståndsfonden. Om dessa visar sig vara otillräckliga ska förlusterna täckas genom förfinansierade finansiella medel som centrala motparter bidragit med enligt sina respektive vattenfallsprinciper vid obestånd och av de förfinansierade bidragen till obeståndsfonden som medlemmar som inte är på obestånd lämnat. Under denna period bör rapporteringen ske oftare för att hålla andra clearingmedlemmar som inte är på obestånd och de behöriga myndigheterna uppdaterade om all information som gäller det hypotetiska kapital som behövs för att beräkna clearingmedlemmarnas kapitalbaskrav. Centrala motparter bör ha den tekniska kapacitet och de interna processer som behövs för att kunna beräkna och lämna information som rör det hypotetiska kapitalet under dessa stressituationer.
(4)
Enligt förordning (EU) nr 648/2012 ska en central motpart inom en månad fylla på sina förfinansierade egna finansiella medel som ska användas vid tillämpningen av vattenfallsprincipen vid obestånd. Av detta skäl bör beräkningar och rapporteringar under dessa situationer ske oftare än normalt. Daglig rapportering av information som rör hypotetiskt kapital kan vara mindre betydelsefull, eftersom det kan ta tid att fastställa den totala storleken på förlusterna till följd av clearingmedlemmens obestånd. Eftersom behöriga myndigheter kan stå inför en lång rad olika scenarier bör de också ha möjlighet att begära att beräkningar och rapporteringar sker oftare under stressituationer med utgångspunkt i en bedömning av situationen som bör beakta graden av faktisk eller förutsedd förbrukning av de förfinansierade finansiella medel som finns tillgängliga för den centrala motparten (både de som den centrala motparten själv bidragit med och de som clearingmedlemmarna bidragit med). Den tätare rapporteringsfrekvensen bör gälla till dess att dessa resurser återupprättats till de nivåer som krävs i tillämplig lagstiftning.
(5)
Den täta rapporteringsfrekvensen i stressituationer kan vara väldigt krävande med tanke på de rapporteringskrav som nyligen införts. Detta kan, åtminstone för vissa centrala motparter, förorsaka problem när det gäller det tekniska genomförandet. För att minska dessa bör ett senare tillämpningsdatum användas vid krav på att rapportering ska ske oftare. Det kommer att göra det möjligt för centrala motparter att förbättra sina interna processer och uppgradera sina system.
(6)
Bestämmelserna i denna förordning hänger nära samman, eftersom de avser beräkning och rapportering av en central motparts hypotetiska kapital. För att se till att dessa bestämmelser, vilka bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och för att göra det lättare för dem som åläggs dessa skyldigheter att få överblick över och hitta bestämmelserna på ett och samma ställe, bör alla åtföljande tekniska genomförandestandarder som krävs enligt förordning (EU) nr 648/2012 samlas i en enda förordning.
(7)
Denna förordning baseras på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Europeiska bankmyndigheten har överlämnat till kommissionen.
(8)
Europeiska bankmyndigheten har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Hur ofta och när man ska göra den beräkning som krävs i enlighet med artikel 50a.3 i förordning (EU) nr 648/2012
1. Den beräkning som beskrivs i artikel 50a.3 i förordning (EU) nr 648/2012 ska göras månadsvis, utom när den valmöjlighet som anges i artikel 3.1 i den här förordningen utnyttjas, varvid den antingen ska göras veckovis eller dagligen.
2. När den beräkning som avses i punkt 1 görs månadsvis, ska den centrala motparten tillämpa båda nedan angivna bestämmelser:
a)
Rapporteringsreferensdatumena för denna beräkning ska vara som följer:
Den 31 januari, den 28 februari (eller den 29 februari under skottår), den 31 mars, den 30 april, den 31 maj, den 30 juni, den 31 juli, den 31 augusti, den 30 september, den 31 oktober, den 30 november och den 31 december.
b)
Den dag då den centrala motparten ska göra denna beräkning (beräkningsdag) ska vara som följer:
Den 1 februari, den 1 mars, den 1 april, den 1 maj, den 1 juni, den 1 juli, den 1 augusti, den 1 september, den 1 oktober, den 1 november, den 1 december och den 1 januari.
3. När den beräkning som avses i punkt 1 sker veckovis eller dagligen, ska den första beräkningsdagen vara dagen efter dagen för den behöriga myndighetens begäran. Första rapporteringsreferensdatum ska vara dagen för den behöriga myndighetens begäran. För efterföljande beräkningar ska rapporteringsreferensdatum vara dagen före beräkningsdagen. Vid veckovis beräkning ska tidsperioden mellan beräkningsdagarna vara fem arbetsdagar.
4. Om beräkningsdagen är en helgdag, lördag eller söndag, ska beräkningen göras följande arbetsdag.
Artikel 2
Hur ofta och när rapporteringen ska göras samt i vilket enhetligt format rapporteringen ska lämnas i enlighet med kraven i artiklarna 50c.2 och 89.5a i förordning (EU) nr 648/2012
1. Den rapportering som krävs i artikel 50c.2 i förordning (EU) nr 648/2012 och, i förekommande fall, tredje stycket i artikel 89.5a i förordning (EU) nr 648/2012 ska ske månadsvis, utom när den valmöjlighet som anges i artikel 3.1 i den här förordningen utnyttjas, varvid den antingen ska ske veckovis eller dagligen.
2. När rapporteringen i enlighet med punkt 1 sker månadsvis, ska rapporteringsdatum infalla inom fem arbetsdagar från den beräkningsdag som anges i artikel 1, eller tidigare om möjligt.
3. När den rapportering som avses i punkt 1 ska ske veckovis eller dagligen ska rapporteringsdatum vara dagen efter beräkningsdagen.
4. Om rapporteringsdatum är en helgdag, lördag eller söndag, ska rapporteringsdatum vara följande arbetsdag.
5. Centrala motparter ska lämna den information som avses i punkt 1 med hjälp av mallen i bilaga I (information om hypotetiskt kapital), ifyllt enligt anvisningarna i bilaga II (instruktioner för rapportering av information om hypotetiskt kapital).
Artikel 3
Villkor för att beräkning och rapportering ska ske oftare i enlighet med artikel 50a.3 och artikel 50c.2 i förordning (EU) nr 648/2012
1. De behöriga myndigheterna för ett institut som agerar som clearingmedlem får kräva att varje central motpart, i vilket det institutet agerar som clearingmedlem, gör den beräkning som avses i artikel 1.1 och den rapportering som avses i artikel 2.1 dagligen eller veckovis i någon av följande situationer:
a)
Om en central motpart, till följd av en clearingmedlems obestånd, är skyldig att, i enlighet med artikel 43 i förordning (EU) nr 648/2012, använda en del av de förfinansierade finansiella medel som den bidragit med enligt vattenfallsprincipen vid obestånd.
b)
Om en central motpart, till följd av en clearingmedlems obestånd, är skyldig att, i enlighet med artikel 42 i förordning (EU) nr 648/2012, använda bidragen till obeståndsfonden från clearingmedlemmar som inte är på obestånd.
2. De behöriga myndigheterna ska basera valet mellan daglig eller veckovis beräkning och rapportering enligt vad som föreskrivs i punkt 1 efter graden av faktisk eller förutsedd förbrukning av de förfinansierade finansiella medlen.
3. Om de behöriga myndigheterna kräver att beräkning och rapportering från en central motpart ska ske oftare i enlighet med punkt 1 a, ska denna tätare beräkning och rapportering gälla tills de förfinansierade finansiella medel som den centrala motparten bidrog med enligt vattenfallsprincipen vid obestånd återställs till de nivåer som fastställs i artikel 35 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 (4).
4. Om de behöriga myndigheterna kräver att beräkning och rapportering från en central motpart ska ske oftare i enlighet med punkt 1 b, ska denna tätare beräkning och rapportering tillämpas till dess att de bidrag till obeståndsfonden som lämnats av den centrala motpartens medlemmar som inte är på obestånd återställs till de nivåer som fastställs i artikel 42 i förordning (EU) nr 648/2012.
Artikel 4
Övergångsbestämmelser
Genom undantag från artikel 2.2, ska centrala motparter, under perioden från den dag då denna förordning börjar tillämpas till och med den 31 december 2014, lämna den information som avses i den punkten senast femton arbetsdagar efter rapporteringsreferensdatum, eller tidigare, när så är möjligt.
Artikel 5
Ikraftträdande och tillämpningsdatum
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 2 juni 2014, med undantag för artiklarna 1.3, 2.3 och 3, som ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 12 maj 2014.